— 16 — 



Još bismo imali s nekoliko riječi karakterizirati lovinu kod C 35. i C 36. 

 iz Kvarnera, koja svojim sastavkom pokazuje više karakter debelomorskog 

 planktona. Pozicija C 36. ove plovidbe ne odgovara točno onoj na karti zabi- 

 lježenoj, nego leži bliže kopnu. Što se tiče veličine, nalazimo ovdje veće obilje 

 negoli kod Silbe (C 11.). (Kod (' 36. svega 19"15 cni^, za 1 — 15 m 9'01 cm^, a 

 za donji sloj 10' 14 cm^ ; C 35. svega 17"46 cm^, gore 6'76 cm^, dolje 10'70 em^). 

 Iz toga bi se moglo zaključiti na i)riticanje planktona iz planktona Riječkog za- 

 liva, koji je ovdje masom obilniji. Pored oblika, koji su zajednički u cijelom 

 području Riječkoga zaliva, Kanala i Kvarnerola, nalazimo ovdje mnogo Narco- 

 medusa (Solmaris ; jedan neizrašten oblik), od Siphonophora: Sphaeron^ctes, 

 od Mollusca: Creseis, od Tuni c at a: Doliolum, a uhvaćen je i jedan stariji 

 embrionalni oblik Doliola. 



Fitoplankton pokazuje kao tipični sastav te sezone: Kremenjašice 

 (Bhizosolenia) prevlađuju, ai Peridinea ima nmogo. U svemu prevlađuje ovdje 

 ipak zooplankton (Ćope poda ima mnogo, NoctUum srednje). Sticholotirhe nije 

 nikako uhvaćena, ali zato više AranfJio metra. Tintinnoda ima veoma mnogo, 

 Zoothamniunia manje nego u ostalim područjima. Od Hydromedusa dolaze i 

 rijetke J^odocoryne pa Fhialidium, Lizzia i dr. Auricidaria veoma rijetka, Ophio- 

 phiteus čest ; For/on veoma rijedak, Evadne češći. Kod C 35. uhvaćena je mala 

 (Jlupea pilch cd -dus. 



Plankton II. plovidbe. 



Iz studija planktona te plovidbe, kako će se pobliže vidjeti, izlazi, da je 

 ovaj put područje Kanala i Riječkog zaliva matica ili nastajalište (propagacioni 

 centar) ogromnih masa fitoplanktona (u prvom redu Chaetoceras), koji se drži 

 površinskih 20-25 m. Kuda ove mase istječu, nije se moglo posve ustanoviti, 

 jer nam s jedne strane manjkaju opažanja na C 40. i 41. (Prvićki prolaz), a 

 s druge strane nemamo opažanja iz Kvarnera uz istarsko kopno, kuda vjerojatno 

 taj plankton otječe. Kod C 36. nestaje kao odsječeno te fitoplankton ske mase 

 s površine. Jedino smo kod Paškog prolaza mogli konstatirati prodiranje toga 

 fitoplanktona u Kvarnerol. Na prolazu Povljansko-Ninsko-Ljubaćkom nema apso- 

 lutno takvoga prodiranja. 



U Riječki zaliv pada naših pet postaja: 32., 33. i 34., zatim 1. i 2. 

 Ovdje je plankton najobilniji, a pogotovo fitoplankton prevlađuje više nego igdje 

 drugdje. Pripisujemo to đubrenju (Diingung) sa strane Rječine (Fiumara). Oso- 

 bito još ističemo, da je površinski plankton bio najobilniji na postaji 33. baš kao 

 i na postaji 27. u Kanalu, u visini Sv. Jurja, a znamo, da na obadvjema ovim 

 mjestima, u Riječkom zalivu kao i kod Sv. Jurja, izviru mnoga podmorska slatko- 

 vodna vrela. Prema tome bi dakle podzemne vode, koje taj kraški predjel pro- 

 tječu, makar i profiltrirane, ipak dovodile moru rastopljene soli, kakove su po- 

 trebne za hranu bilinama. 

 Tablica 7 Prolazeći kroz Vela Vrata (Canale di Fare- 



sina) u Kvarner, pokazuju još postaje 35. i 36. 

 isti karakter planktona, kao i u Riječkom zalivu, 

 samo što množina postepeno pada (vidi table), a 

 pogotovo dolazi između postaje 36. i 37. do na- 

 gloga skoka, koji se osobito očituje u površin- 

 skom sloju ; jer dok postaja 36. iskazuje još 

 50"8 em^, nema 37. postaja više od 2"3 cm*. 



Dok je za I. plovidbe poprečna količina 

 Riječkog zaliva iznosila 1746 cm^, iznosi ona 

 sada 86 cm^. Kako i za donji sloj (ispod 15 m) 

 iznosi veličina poprečno 332 cm^ (prema 6'76 

 cm* kod I. plovidbe), jasno je, da taj ekscesivno 

 razvijeni fitoplankton seže i znatno dublje od 

 15 m. Gl. tablicu 7. 



Glavnu masu fitoplanktona čini Chaeto- 

 ceras, ali ima i mnogo Bhizosolenia, Cerafium-a 

 i dr. Zooplankton je znatno raznoličniji nego kod 



