17 



t 



ptve vožnje. Foved Cy s t ofl čigc II at a i Tintiunoda osobito su obilno 

 razvijena Radiolaria, poimence Sticholonche, koje ima i na površini i dublje 

 dole. Hvdromedusa imsi rasdo (Fodorory ne, Bougainvillia). Od Siphouophora 

 vrijedna je spomena SphacroNectes fC o2. i 84. ; dublji sloj). Neizraštene su Cy- 

 di'ppe svuda lovljene. Podoii je veoma rijedak, a od Evadne samo je kod C 33. 

 jedan primjerak ulivaeen na površini. Cirripedske larve ni Ostracoda nisu 

 nikako, Zoee češće opažane. Gotovo u svakoj lovini bio je po koji Creseis. Tu 

 i tamo uhvaćena je i Act'motrocha. Od echiuodermskih larva najčešći je Ophio- 

 plufcm. S(i(//ff(' ima razmjerno malo, isto tako i Copelata. Salpa je uhvaćena 

 samo s površine na C 32. Iz dubljega sloja iste postaje imamo riblja jaja i mlađ. 



Isporedimo li plankton Riječkoga zaliva 

 s planktonom Kvarne rola u kvantitativnom Tablica 8. 



pogledu, naći ćemo silnu razliku. Još (-' 4. stoji 

 posve pod utjecajem prilika, koje vladaju u Ri- 

 ječkom zalivu (7()"9 cm^ planktona). Dalje prema 

 jugu opada naglo množina planktona, osobito na 



g^lie 



0(1 



45-5 



.3 



cm^ kod G 4. 



Tablica 9. 



površinskom sloju, 



pada već kod C 5. na T'l cm\ dakle se između 

 obadviju postaja nalazi kao odrezano granica povr- 

 šinske fitoplanktonske mase (bar u središnjoj 

 osi Kvaru erola). Tablica 8. 



Uračunavši i C 4. ovamo, pokazuje Kvarnc- 

 rol poprečno 2r3 cm'^ planktonske mase. dakle 

 skoro isto. koliko za naše I. plovidbe. Ne ura- 

 čunamo li C 4., pada taj prosjek na 1743 cm^ 

 dakle ispod prosjeka, koji smo našli za I. plo- 

 vidbu. Gornjih If) m pokazuje isti prosjek kao 

 za I. plovidbe {^'2 em^ prema 8'34 cm^ ) ; ne ura- 

 čunamo li postaju C 4., koja stoji pod utjecajem 

 neobično obilnoga Riječkoga zaliva, pada taj 

 prosjek gotovo za polovinu : 4'56 cm^. Dublji se 

 sloj slabo mijenja. 



Došavši iz Riječkog zaliva kroz Mala Vrata 

 u Kvarnerol, prvo je što u oči udara, da lito- 



plankton postepeno opada, čim se ide više prema jugu. Kvantitet površinskog 

 planktona isto se tako umanjuje, no ne jednomjerno. Još je značajnije, da je 

 množina planktona u dubljim slojevima vode sve 

 veća, ali da se u najdubljim opet umanjuje. Sve 

 to upućuje na struju prema sjevero-zapadu, koja 

 ipak ne dopire do površine, nego se nalazi negdje 

 u sredini vode. Postaja 8., čini se, da najviše 

 pada u os same struje, dočim se postaja 10. na- 

 lazi u njezinoj halistasi. 



Kod postaje 12. susrećemo Eiu'haefa lielies, 

 31erpnocera. Calaiuis fiiin/arrhirus i vaiius, Hijpcna 

 i t. d., što sve očito pokazuje na južnu proveni- 

 jenciju. A količina planktona, osobito iz dubljih 

 slojeva, pogotovo nas upućuje na konstruiranje 

 osi struje, koju bismo mogli povući između 13. i 

 14. postaje, ravno prema 8. postaji, a to se dobro 

 slaže i sa geografskom konfiguracijom. 



Postaja 11. (I. 24-satna ili sidrište kod 

 Silbe). Kao kod I. plovidbe, tako možemo i sada 

 konstatirati, da V 11. (I. sidrište) stoji više na 

 dohvatu otvorenoga mora, nego Kvarnerola. To 

 se može vidjeti već iz kvantitativnih odnosa. Dok 

 Kvarnerol pokazuje prosjek od 21o cni^ nalazimo 

 ovdje samo 4'35 cm^, dakle još znatno manje, negoli 

 za I. plovidbe (9"43 cm^j ; tablica 9. Za 24-satna 

 opažanja pokazala se relativno jednaka gustoća 



PRIRODOSLOVNA ISTRAZIVANJ.\ HRV. I SLAV. 



sv. 



