19 



ima više planktona. Dok je poprečna velioina za cijelo kanalsku područje 

 646 cm^ nalazimo ovdje 873 em'. Varijacija ukupne veličine kreće se između 

 maksima od 1357 em' i minima od 48"3 cm^ Iz priložene 11. tablice raza- 

 bira se. da na tom mjestu taj ekscesivni fitoplaukton nikako ne ide ispod 15 m 

 dubljine. jer dok je za I. plovidbe prosjek za donji stupac vode iznosio 14"0 cm', 

 iznosi on sada tek 7*9 em-\ ili 031 cm' na svaki metar, t. j. upravo deset puta 

 manje, nego u gornjem stupcu vode od 15 m (3'1 cm' na svaki metar). 



Glavnu masu planktona čini Chaefoeeras. Uz CJiaefoccras dolaze Rliizo- 

 so/fuid i druge Diatomaceae. Peridinea ima kao obično (Cerafiiim, Fcr'i- 

 diniim, Ctratororifs i dr.). Sto se tiče zooplanktona, to se s obzirom na dubljinsko 

 razdjeljenje može zabilježiti nekoliko konstatiranih pravilnosti. Dok St'icholonrhe 

 dolazi u većem broju u donjem stupcu vode (slično kao Xocfi/nca, kod koje je 

 to još i većma naglašeno), dotle je Acanthomefron običniji u gornjih 15 m. Mi- 

 fraria je nadejia uvijek samo ispod 15 m dubljine. a i to samo u pojedinim i)ri- 

 mjercima. Podan je lovljen gotovo bez izuzetka samo iz gornjih 15 m (u male- 

 nom broju primjeraka). Larvalni oblici Ech'modermata (osobito Aurkuiaria, koja 

 se nalazi sad u posve mladom, nerazvijenom stanju), potječu također iz gornjih 

 15 m. Scdpč (koje inače u cijelom području Kanala i Kvarnerola nijesu bile 

 ulovljene) uhvatili smo tek potkraj, i to iz gornjih 15 m ; isto vrijedi za 

 Creseis, pa Pilidimn. Nameće se opet misao, da su se tu životinjski 

 konsumenti digli k masi f it o plauktona, kojim se hrane. 



Cydippe je bila dosta česta, ali svagda u mlađahnom, nerazvijenom stanju. 

 Od HvdromedusA je opažeua opet Podocoryue, zatim Slahbtria (s pupovima 

 na manubrijuj, oceanska Solmaris, a i Sphaeronectes. Tu i tamo nađen je po koji 

 DoUohtm iz površinskih 15 m (a riblji mlađ samo u jednom slučaju). Upada u 

 oči, da nema ni ovdje, kao ni drugdje, ovaj put one Vo rticellin i de (Zoothani- 

 nium ?), koja je za prve plovidbe bila tako brojna. 



Ovdje možemo nadovezati naše primjedbe i o IT. 24-satnoj postaji 

 (C 23.) kod Dolina (Rab), gdje se Kanalsko područje veže na Kvarnerol. Na 

 toj postaji nalazimo slične prilike kao i u sjevernom Kvaruerolu. Poprečna veli- 

 čina planktona za cijeli stupac vode iznosi 19'5 cm'^ prema 165 cm' za I. plo- 

 vidbe (a to se ima odbiti na nešto brojnije razvijen fitoplankton .• C/uieforeras-. 

 Rhizosolenia), dakle upravo kao zacijeli Kvarnerol (1966 cm'). Tablica 12. Du- 

 bljinsko je razdjeljenje normalno : gornji stupac od 15 m pokazuje 10*1 cm' (prema 

 5*52 za I. plovidbe), srednji od 25 m 5'7 cm', a donji od 50 m svega 31 cm'. Samo 

 za jednoga opažanja zaostao je srednji stupac (sa 4"8 cni'j za donjim (6'3 cm'). 



U zooplanktonu nalazimo Sfic/ioloticlie (u 

 dubljini) znatno manje nego Acmitliometrona (s po- 

 vršine). Noctilura je srednje zastupana. PhiaJi- 

 diuni je izvađen u malo primjeraka, ali svagda 

 iz najdonjega sloja kao i ostale Hydromeduse, 

 koje potječu iz dubljega sloja (Nare ome duše i 

 osobito Sfeensfi-upia ). Ci/dippe je izvučena iz svih 

 horizonta (uvijek u neizraštenu stanju). Necto- 

 chaetnih annelidskih larva ima više u 

 dubljini negoli na površini. Mitrana je svagda 

 izvučena iz dubljine, PUidija nije uopće bilo, kao 

 ni Ostracoda. Podon i Evadne bili su rijetki. 

 Brachvurne Zoee veoma su rijetke, pa se 

 drže dublje vode; češće su opaženi Isopodni 

 raci. Creseis je bio samo jednom uhvaćen. Salpo 

 je nađena u jednom primjerku iz srednjega sloja. 

 Iz najdubljega su sloja izvučena dvaput pojedina 

 riblja jaja. Samo iz srednjeg sloja uhvaćena je 

 pojedina Arfinotroc/ia, a Ascidijska larva iz 

 najdubljega sloja. 



Napokon ćemo nadovezati nekoliko riječi 

 o postajama C 35. —39. Budući da su te po- 

 staje na rubu otvorena mora, pokazuju dosta 

 osobitosti prema ostalim našim područjima istra- 



Tablica 12. 



