— 20 — 



živanja. Prije svega pada u oci neobična veličina i)»)je(linili planktoiita ( Sacjitta, 

 ])iphi/es, Copepoda i dr.), a to očito dolazi odatle, što ovim krajem prolazi- 

 glavna izlazna struja Jadranskoga mora, pa zato ti planktonski organizmi nalaze 

 ovdje najpovoljnije uvjete za svoje životne prilike, ili ih ])ak struja direktnO' 

 donosi iz južnijih krajeva, gdje te povoljne prilike vladaju, pa tek njihovi de- 

 scendenti iz zatvorenijih područja padaju na patuljaste iorme. I po veličini i po 

 sastavu razlikuje se plankton tih postaja, kao i za I. plovidbe, od planktona nu- 

 tarnjih područja. 



Postaje C 37. i 38., koje ne stoje nikako pod utjecajem ni Kvarnera ni 

 Kvarnerola, pokazuju tek oko 5 em^ planktonskoga taloga za cijeli stup vode 

 (u gornjih 15 m 2'3 cm^ a u donjih 25 m 3"4 cm'^). Već postaja r' 39.. koja 

 stoji očito pod utjecajem Kvarnerola, pokazuje obilniji plankton : 14'7 cm■^ 

 Utjecaj se pak Riječkoga zaliva (odnosno Kvarnera) pogotovo vidi na C 36. i 

 •to naglo, jer od 4'8 cm^ skače veličina na jedamput na 54"1 cm^. To se ima. 

 pripisati nastupu Chađoct-rasa, jer od tih 54'1 cm^ planktona otpada na sam 

 gornji sloj od 15 m 508 cm^ dok na donji stupac otpada tek 3'3 cm"^. dakle 

 toliko, koliko smo odredili i kod postaja C 37. i 38. Prema Velim Vratima 

 masa je površinskoga fitoplauktoua još znatnija (C 35. sa 99'0 cm^j, ali ovdje 

 zahvaća taj fitoplankton već dublje, jer na 62'0 cm^ za gornjih 15 m otpada 

 37'0 cm'^ na donji sloj. Izgleda, da sredinom Kvarnera (C 36.) zakreće glavna 

 uzlazna struja prema istarskom kopnu, uz koje ostavlja Kvarner, pa da se iz 

 Kvarnera toj struji pridružuje izlazna struja na površini. 



Vanjsko područje karakterizirano je nastupom Ostracoda (pojedini pri- 

 mjerci iz obadvaju slojeva). Inače su Ostracoda uhvaćena još kod Silbe (C 11.) 

 i kod postaja C 12. i 14., koje se nastavljaju na C 11. Kod tih su postaja uhva- 

 ćena Ostracoda samo na površini, a to je znak, da površinom dolazi struja 

 iz otvorenoga mora prema južnom Kvarnerolu i Plavničkom prolazu. 



Na više oceanski karakter planktona upućuje nalaz Hypcila, Arjlanra, Sol- 

 maris (i nekih drugih Trachylina), nekih Radi ol ari a, više Crese/sa. Salpe, 

 Sphaeronectes, veoma velike Sagitte i I)iphyes i t. d. Od Phyllopoda su uhva- 

 ćene tek neke Enndne, a samo jedan Fodou (C 36.). Jedno riblje jaje izvučeno 

 je iz dubljega sloja (C 37.), a po jedna mlada ribica (Clupca) iz dubljega sloja 

 (G 38. i 39.). Jedan je primjerak J)oliola uhvaćen iz dubljega sloja C 35. 

 Aranfhonietron i Stii-holonche dolaze u malenom broju, isto tako i .\octiltic(i pod- 

 jednako u oba sloja. 



2. istraživanju litobeiitosa ii Kvariierskoiii zavaljii. 



NAPISAO DR. V. VoiIK. 



U ovom prethodnom izvještaju bit će govor samo o istraživanju bentosa,. 

 budući da je već u općenom izvještaju o planktonu uzet u obzir i htoplankton,. 

 bar koliko se to tiče nekih najmarkantnijih oblika, kao Chaetoceras, L'hizosolenia, 

 Fendinium, Ceratimn. Obradba fitoplanktona bit će i onako naša osobita zadaća, 

 kad bude sabran materijal u sve četiri godišnje dobe. 



Upravo je pedeset godina minulo, što je Lorenz u svome djelu: „Physi- 

 kalische Verhaltnisse und Verteilung der Orgauismen im Quarnerischen Golfe"^ 

 prikazao i vegetacione prilike alga u Kvarneru, uzevši sasvim originalnim načinom 

 u obzir podmorske klimatičke prilike. Danas je to djelo nesavremeno. koli u 

 sistematskom, toli u biologijskom pogledu. Berthold, od koga imamo najuzor- 

 niju obradbu vegetacije alga za Napulj ski zaliv^, izrazio se o L o r e n z-ovu 

 djelu ovako: ,,.... wenn auch der letztere (Lorenz), trotzdcm cr mit seltencr 



^ Wien. 180.3. 



■^ Berthold C: Uher die Verteiluna- iler Algen im (ioll' von Neapel iiebst eincm 

 Verzeichi)is dei- hisher daselhut beobachteten Arten. Mitteilunaren aus dei- zooloa-i.schen Station 

 /u NeaiK'l. Hd. III. ITpft 4. 1.SH2. Str. .1194. 



