— 21 — 



Energie ganz allein sich drei Jahre hiiidiircli den Uutersuehungen widmete, wie 

 icli glaube zeigen zu konnen. hinsichtlich der Algenflora ni e lit zu einer 

 richtigcu Einsiclit in die Gesetze, nach denen dieselbe sich natilrlich 

 gliedert. gelangte . . . .". Poslije Lorenza imamo tek nekoliko priloga-'- za pozna- 

 vanje alga u Kvarneru. Osobito upada u oči, što u Lorenz-ovu djeki nijesu nave- 

 dena staništa pojedinih facies-a, a niti pojedinih vrsta, tako da nemamo algogeograf- 

 ske slike Kvarnera ni Kvarnerskih otoka ; k tonm su i sezonske promjene veoma 

 malo uzete u obzir. 



Iz svega izlazi jasno, da je nakon prošlih 50 godina od Lorenz-ova djela 

 nastala upravo nužna revizija vegetacionih prilika Kvarnerskih alga 

 na posve novom temelju i to ne samo sa sistematskoga, već i sa biologijskoga 

 stajališta. K tomu ćemo pripomenuti, da se Lorenz-ova radnja odnosi na mnogo 

 manji kraj, samo do crte- Crni rt (Punta nera) — Jablanac, dok ćemo mi proteg- 

 nuti istraživanje na Kvarnersko zavalje u širem smislu (obale i otoci između 

 istočne obale Istre i cijeloga Hrvatskog Primorja). 



Istraživanja su provedena tako, da je svaka zgodna prilika, gdje se brod 

 duže vremena uz obalu ili bar blizu obale zadržao, upotrebljena za obalno istra- 

 živanje u barci. Osim toga sam boravio na nekim mjestima Hrvatskog Primorja 

 — s pomoću posebne potpore Jugoslavenske Akademije — i prije i poslije plo- 

 vidbe „Vile Velebita", istražujući litoralno područje. Za sabiranje alga služile su 

 mi sprave kao: grabljice (Kratzer) na 4 metra dugoj motici za trganje alga 

 sa dna, kliješta (Zange) na 4 metra dugoj motici za vađenje manjega kamenja, 

 st rugalo sa kesom (Kratzer mit Sack) na isto toliko dugačkoj čvrstoj motici 

 za struganje alga sa kamenja, a k tomu i prozor za motrenje dna (Guckfenster). 

 Sve su te sprave načinjene po uzoru sprava c. kr. zoološke postaje u Trstu^. Za 

 dubljine veće od 4 metra služilo je dobro i zubalo (Zahnanker), dok se u du- 

 bljinama ispod 10 metara upotrebljavala samo velika dredža. Bacanje dredže sa 

 broda, pa dizanje, iziskuje dosta vremena ; stoga se moglo dredžati samo na po- 

 stajama, gdje je bilo više vremena za to. 



Za prethodno određenje vrsta za alge služio sam se osobito ovim djelima: 

 Hauck: Die Meeresalgen von Deutschland und Oesterreich^ i Migula: Algen^. 



Bakar i Bakarski zaliv. 



Nekoliko dana prije polaska na prvu plovidbu „Vile Velebita" upotrijebio 

 sam za proučavanje Bakarskog zaliva, pa sam-u tu svrhu prošao čitavim zalivom. 



Bakarski je zaliv karakterističan po obilju slatke vode, koja se u nj izli- 

 jeva u jakim izvorima duž čitave istočne obale. U samoj luci grada Bakra na- 

 lazi se malo povišeno bazen slatke vode (t. zv. Jaz), koja ondje izvire iz jakoga 

 vrela. U tom Jazu nalaze se Spirogyra sp. i Zygnenia cruciatum Ag. zajedno 

 s mahovinom Fontinalis sp. Prve dvije alge, koje su prirasle uz kamenje, imadu 

 uzduž i poprijeko jedan metar dugačke konce, koji čine cijele vlasulje u smjeru 

 oticanja vode. Spirogijru nijesam mogao odrediti, jer nijesam našao nikakvih 

 zigospora. 



U samoj luci veoma su obične Ulva i Enteromorpha-vrste, a njima se pri- 

 družuje osobito prema pristaništu parobroda za brakičnu vodu karakteristične 

 CliaetomorpJia-\rste. Na muljevitom duu luke ima tu i tamo i Zostera. Uza sam 

 rub obale raste Fucus virsoides sa priraslim Ectocarpus Uttoralis. Cijstosira sp. u 

 zakržljalom stanju prekrila je dno na mjestima, gdje je tlo kameno ; j)rema 

 pristaništu parobroda nestaje je sve više. Mjesta uz istočnu obalu : Podbok, Skalje 

 i Potočine obiluju slatkom vodom, a tlo je prekriveno okruglim kamenjem, koje je 



1 G. Mati SZ sabirao je samo u okolini Kijeke. Sušaka i Opatije. (La vita vegetale nel 

 Quamero ; IMitteil. des naturwissensch. Klubs. Fiiinie 1897). 



A. Hansgirg: Beitra2"e zur Kenntnis der quameriscben und dabuatinischen Meeres- 

 als-en. Oest. bot. Zeitschrift, 1889. Jalirg. 39. 



^ Na ovome mjestu dužnost mi je zahvaliti ravnatelju pomenute postaje prot'. dr. I. 0. 

 C r i-u za usluge, koje mi je iskazao kod dobave sprava. 



^ R a b e n h r s t : Kryptogamenflora von Deutschland, (.)esterreich und Schweiz. 2. Bd. 

 Leipzig. 



* T h m e : Flora vou Deutschland, Oesterreich und der Schweiz. Bd. VI. Krvptogamen- 

 Flora. 1907. ' - 



