— 24 — 



Gelidium pussiUum (Stackgli.) Le Jol., Babnovo, obrasao krpice od PeysoneUia 

 rubra; kod Škalja i Podboka obrasao kamenje, cc. 



Gri/yitsia sp., Podrt, Babuovo, n\ 



Melohesia membranacea (Espor.) Lamour ; epifit. na Cladophora scoparioides, r. 



Wrangelia penicillata Ag., Kavranić, Carevo, Sridnji, c. 



Xitophyllum pundatmn (Stack.) Harv. ?, samo jedan mali (1 cm dugi) primjerak. 

 Babnovo, rr. 



Callit/iamnion subtilissimum (De Not.) = Seirospora subtilissima (De Not.), Bab- 

 novo, Podrt, rr. 



Spijridia flamentosa (Wulf.) Harv. Babnovo, Zrno, -|— 



Vidalia volubilis (L.) J. Ag.. Crno, Bakarac, tu i tamo po koji kržljavi pri- 

 mjerak, rr. 



Corallina rubens L., Škalje. Podbok, obrasla Cladophora prolifera, -f-. 



Corallina sp., Kovačevo, Dobra, rr ; pojedini veliki primjerci na kamenju u du- 

 bljini od 2 — 4 m. 



Sasvim je prirodno, da ovim popisom nije broj alga Bakarskoga zaliva ni~ 

 pošto iscrpen, jer treba proučiti floru u sve četiri godišnje dobe. Za vrijeme 

 druge plovidbe „Vile Velebita''" u mjesecu novembru naišao sam na žalost i dan 

 prije i dan poslije plovidbe na ružno vrijeme, tako da je sabiranje bilo nemoguće. 



Uza sve to vidi se već iz ovog prethodnoga i nepotpunoga popisa alga bar 

 donekle karakter morske vegetacije Bakarskoga zaliva. Chloropjhyceae i brojem i 

 vrstama prevladavaju Phaeophyeeae i Rhodophyceae, koje su posljednje zastupane 

 sa razmjerno malo vrsta na pećinastom tlu kod Podrta, Babnova i Kavranića. 

 Uzrok za to. što prevladavaju (Jhlorophyceae, bit će da je velika množina slatke 

 vode. Sa nekoliko mjesta uzeo sam 23. augusta za tu svrhu uzorke morske vode, 

 koje je prof. F. Šandor istražio pogledom na slanost. Rezultat je bio ovaj : 



Primorje, pristanište parobroda 27'32°/oo 



Podbok 27-59%o 



Škalje 24-277oo 



Rt od Zrna ( Podrt j 30-93%o- 



Salinitet je mora izvan Bakarskoga zaliva po prilici oko 37%05 dakle je 

 Bakarski zaliv karakteriziran veoma malenim salinitetom. 



Dno je sa istočne strane zaliva, počevši od' kojih 10 — 15 metara od obale, 

 posve muljevito ; tu do dubljine od 10 metara dobro uspijeva Zostera marina L., 

 a prema Bakarcu Zostera natia Roth, koja tamo čini cijele livade. 



Slika morske vegetacije Bakarskoga zaliva biti će potpuna istom poslije 

 opažanja u sve četiri godišnje dobe, pa se nadam, da ću je moći skoro prika- 

 zati u posebnoj raspravi. 



S elc e — Crikvenic a. 



Dne 2. septembra stigla je „Vila Velebita" do drugoga sidrišta (30. po- 

 staja) pred Selce. Budući, da se brod na tome mjestu zadržavao 24 sata, upo- 

 trijebio sam priliku, da obađem čitavu obalu od vSelca do Crikvenice. Cijeli taj 

 predjel karakteriziran je Zosterom. U samoj luci (Selce i Crikvenica) i svuda, 

 gdje ima mulja, prevladava Zostera. Ulva i Enteromorpha-vrste. pa k tomu Fucus 

 jesu i ovdje, kao svuda, stanovnici luka. Od Selca prema Crikvenici prekriveno 

 je dno do dubljine od koja 2 metra okruglim kamenjem, na kojemu je rasla 

 Laurencia paniculata, tu i tamo Corallina sp., a dosta često i Acetabularia, pa 

 Padina. Na ovećem kamenju ima ponešto i Cijstosire, a na rubovima kamenja 

 dolazi Fucus. U dubljini od koja 2 metra, pa dalje, počinju livade Zostere. U 

 svemu se može reći, da je ovdje vegetacija veoma mršava. 



Za Crikveničku okolinu značajne su još vrste : Codiuni tomentosum, Chaeto- 

 morjjha chlorotica i Hypnea musciformis. 



Kod druge plovidbe stigla je „Vila Velebita" u Selce 22. septembra; tom 

 sam prilikom prošao obalu južno od mjesta Selce. Tu je tlo ponešto pećinasto, 

 pa na njemu ima i Cystosire, koja je obrasla sjajno-zelenom Anadyomene stellata, 

 a ta je značajna za jesensku sezonu. Tu i tamo ima dosta HaUmeda Tuna, ri- 

 jetko se može naći Acetabularia mediterranea, dok je na nekim mjestima manje 

 kamenje potpuno obraslo vrstom Dasycladus clavaeformis. 



