Perine hrvatskoga krša. 



II. DIO.i 



Pećine okoliša Plitvićkili Jezera, Drežnika i Eakovice. 



(Sa 18 crteža i 13 tabala.) 



Primljeno ti sjednici mateinatičko- prirodoslovnoga razreda Jugoslavenske akademije 



znanosti I umjetnosti d?ie U. marta 1914. 



Napisao Josip Poljak. 



Pristup. Prošlo godine započeta istraživanja pećina hrv. krša nastavio sam, 

 izabravši za područje istraživanja okoliš Plitvičkih jezera, Drežnika i Rakovice. 

 Tu sam u društvu s g. prof. F. Kochom koncem svibnja i početkom lipnja 1913. 

 obavio svoj rad. Prema tome obasiže ova radnja pećine okoliša Plitvičkih jezera, 

 Drežnika i Rakovice, u svemu 20 što pećina što polupećina. 



Izričem ovdje najljepšu zahvalu Jugoslavenskoj akademiji za nje- 

 zinu potporu, dalje g. prof. dru. D. Gorjanoviću, koji je svakom a tako i ovom 

 prilikom priklonio osobitu pažnju znanstvenom istraživanju naših pećina. Napokon 

 hvala i g. prof. F. Ko ehu, koji me je pratio na mome putu, pa mi time uve- 

 like olakšao i sam tijek istraživanja, koja su za pojedinca poradi različnih pote- 

 škoća skoro nemoguća ; hvala mu i za upute, kao i za profil k postanku Plitvič- 

 kih jezera. — 



Svi ovoj radnji priloženi crteži izrađeni su donekle shematično, kao što 

 su i nekoje visine određene približno ; izradio sam ih po svojim skicama i bi- 

 lješkama. Slike na tablama izradio sam i snimio sam ; fotografije nijesu retu- 

 širane. SI. 1. na tabli II. crtež je, izrađen po prirodi^. 



Uvod. 



pećinama okoliša, kojim se ovdje bavim, pisalo se na više mjesta, no 

 sve pećine nijesu nigdje opisane ni predočene u jednoj cjelini, nego samo poje- 

 dince po manje ili više nepotpunim opažanjima, a da i ne govorimo o tumačenju 

 njihova postanka. Pisalo se o tim pećinama više toga po različnim časopisima; 

 tako je o plitvičkim pećinama pisao F. Poici^, I. Devčić*, D. Franić^ i 

 drugi, dok je Baračevu pećinu opisao prof. M. Kišpatić^ Nekoje od pećina 

 iz tih okoliša nijesu uopće poznate široj javnosti, pače za neke, kao n. pr. za 

 Rodica pećinu i Nikolićevu pećinu, ne znaju ni svi stanovnici obliž- 

 njih sela. • 



Prije negoli prijeđem na opisivanje pojedinih pećina, nužno je da se upo- 

 znamo s okolišem, u kojem se te pećine nalaze. Treba dakle da upoznamo geo- 

 logijske odnose toga kraja, to j. stratigrafiju, hidrografiju i tektonske prilike, 

 dakle faktore, koji su glavni i gotovo odlučni za postanak i stvaranje pećina. 

 Pećine okoliša Plitvičkih jezera — izuzev Rodić-pećine u Plitvičkom klancu — 



1 Gledaj I. dio u „Prirodoslovnim istraživanjima Hrv. i 81av.", sv. 1., str. 29. 



2 Table (njih 13) .gledaj na kraju ovoga sveska. 



3 F. Poici: Spilje od si.ija. Nar." Novine, od 20. X. 1890. i od 10 II. 1901. 



4 1. Devčić: Nekoje spilje i pećine u Lici. Prosvjeta 1895. 



5 D. Franić: Plitvička jezera i njihova okolina, str. 110., 113., 124.. 12G. i 128. 



6 M. Kišpatić: Kosti iz Baraćeve spilje kod Kr.ilja. ..Vjesnik arheologiekoga društva". 

 Zagreb, 1885., br. 2. 



PRIROnOSLOV.NA ISTRAŽI \A.N.I A \\\l\ . I SLAV. 3. SV. 1 



