— 6 — 



se rušila u dvoranu, koja se nalazila podno današnje^ja slapa potoka Plitvice, te 

 se pružala prema Šupljari, Golubnjači, Mračnoj pećini i Smrdećoj pećini. Dje- 

 lovanjem dolazeće vode iz gornjih jezera, a onda opet djelovanjem potoka Pli- 

 tvice, uzrokovano je polagano trošenje u nutrašnjosti pećine, tako da se s vre- 

 menom porušio tavan pećine i stvorio onaj široki prostor „Sastavaka" sve do 

 ispod Mračne pećine. Rušenjem spiljskoga tavana, kao i propadanjem poda pe- 

 ćine, bila je voda svedena u zajedničko korito ; pobočni su hodnici presahnuli, 

 a na mjestu nekadašnje velike pećine stvorila se duboka dolina, koja u svojim 

 stranama pokazuje samo ostatke nekadašnje pećine. Time je napredovalo i stva- 

 ranje doline, koja se snizila za 30—40 m. a zadaća dalje erozije i korozije bila 

 je: usjeci korito Korane i erodirati jezerske pladnjeve donjih jezera; taloženje 

 vapnena mačka izgradilo je pak brane donjih jezera. Vidimo dakle, da su donja 

 jezera i po svomu postanku znatno mlađa od gornjih, a to je ujedno uza pri- 

 sutnost vapnenaca razlog, da nije došlo do jačega razvoja jezerskih pladnjeva, 

 kakovih ima kod gornjih jezera. I pećine okoliša Drežnika i Rakovice dolaze u 

 gornjo-krednim rudističnim vapnencima; one dolaze redovno na lomnim zonama, 

 kao što su one oko Nove i Stare Kršlje, ili pak uz dolinu Korane ili u njezinoj 

 neposrednoj blizini. Općeni je karakter tih pećina „pukotinski" uz sudjelovanje 

 erozije i korozije voda i to tekućih ili nakapnica; prema tome su i pećine raz- 

 vijene čas u obliku hodnika, čas opet u obliku dvorana sa sigastim tvorevinama 

 ili bez njih. 



A. Pećine okoliša Plitvičkih Jezera. 



^.icv\\a vivp^^^ta*. 



ffl 



i 



V y 



1. Pećina Supljara iznad Kaluđerovca (zovu je još i Supljava). K toj pećini 

 vode dva puta, jedan lakše pristupačan s Dorotejina puta, drugi teže sa Kalu- 



đerova jezera, dotično s jezera 

 Osredak. Pećina se nalazi u de- 

 snom jugoistočnom kutu tik iznad 

 jezera Kaluđerovac, kojih 20 m 

 od staze što vodi preko mostića 

 iznad velike kaskade (tabla I., 

 si. 2., lijevo gore). Prema trajanju 

 postanka možemo ovdje zapravo 

 govoriti o dvije pećine : o jednoj 

 starijoj i o jednoj mlađoj. Svaka 

 pećina leži na jednoj pukotini ; 

 te se pukotine sijeku pod ku- 

 tem od 45°. Mlađa pećina ide 

 od ulaza do uskoga otvora, do- 

 tično do ulaza u stariju, odakle 

 se ta posljednja nastavlja prema 

 istoku (si. 2.) ; isprva je bila 

 samo ta pećina, koja se svojom 

 pukotinom smjera 0-W protezala 

 veoma uskim hodnikom do jezera 

 Kaluđerovca. Pojavom druge pu- 

 kotine, koja je nastala znatno 

 kasnije poradi tektonskih sila u 

 smjeru NO-SW, došlo je do raši- 

 renja pređašnjega pukotinskoga 

 hodnika dotično do postanja veli- 

 koga prostora pred ulazom u sta- 

 riji dio pećine. Križanje tih dviju 

 pukotina razlog je, da je ulaz u 

 pećinu tako ogroman ; isto tu- 

 Slika 2. maci i okolnost, što su stijene i 



^x>vtv^^vv -p' 



ve>^,tx. 



