— 7 — 



svod toga u nekn ruku predvorja sačinjene od posve smrvljenih vapnenaca. Zato 

 se ne smijemo čuditi onomu silnomu ruševinskom materijalu, što dolazi na li- 

 jevoj strani pećine. Oscilacije tla ujedno su razlog za to. da je između prvih 

 dvaju ogranaka stvorena vrtača (ponikva) ; tako je pećina spojena i s gornjim 

 dijelom doline, pa se u nju može doći i s Dorotejina puta, kako je već bilo 

 prije pomenuto. (SI. 2.). Pećina je u glavnome dijelo tektonike ; erozija i koro- 

 zija dolaze ovdje tek sekundarno u obzir, to j. koliko su se meteorne vode iz 

 okolišnoga Medveđaka slijevale u nastalu pukotinu, pa je tako raširivale i stvo- 

 rile današnju pećinu. Prvi dio pećine nema sigastih uresa, jedno poradi toga što 

 su kod raširivanja bili uništeni, onda i zato, što se rušenja događaju dnevno (i 

 danas), napokon i poradi toga, što su stijene stropa zbog rušenja veoma tanke, 

 pa se vode nakapnice ne mogu dovoljno zasititi ugljiko-kiselim vapnom. Stva- 

 ranje siga nije moguće ni poradi velika propuha i suha zraka n tom dijelu pe- 

 ćine. Naprotiv ima u drugom (starijem) dijelu pećine prekrasnih siga, stalaktita 

 i stalagmita, i to znatnih ^dimenzija, tako da se po njima može zaključivati na 

 veliku starost toga dijela Supljare (tabla II., si. 2.). Neobični oblici siga ističu se 

 osobito svojom vanrednom čistoćom i bjeloćom. Osobito je lijep zastor u prvoj dvo- 

 rani toga dijela pećine ; dug je 1"40 m pa seže gotovo do poda. Osim toga su zna- 

 čajni oblici što dolaze na kraju druge dvorane. To su dosta veliki kuglasti 

 oblici sa rebrima, koja se na donjem kraju sastaju u jednom središtu (tabla II., 

 si. 1.). Vrijedno je opaziti, da stalagmiti i stalagtiti u tome dijelu pećine nijesu, 

 kao u većini pećina, manje više glatki i posve okomiti, nego da oni ovdje čine 

 neke nepravilne krivulje (tabla II., si. 1.). Ta se nepravilnost u rastu siga ima 

 svesti na neprestane oscilacije u Plitvičkom okolišu. Pod starijega dijela pećine 

 prevučen je debelom naslagom sedre, koja tu i tamo čini veoma lijepe pladnjiće, 

 ispunjene vodom nakapnicom. Pod mlađega dijela pećine ispunjen je (na nekim 

 mjestima gotovo zatrpan) srušenim materijalom. Na kraju pećine ima ilovine a 

 u njoj komada kamenja različne veličine, koje su nanijele vode, kad su nekada 

 prolazile pukotinom. Iza toga što su vode našle drugi podzemni put, ostavile su 

 pećinu, a ta je onda stupila u svoju drugu fazu to j. u stvaranje sigastih tvore- 

 vina. Pećina ima početni smjer NO-SW, kreće zatim prema istoku, a onda ko- 

 načno smjerom 0-W. Pećina je sastavljena od 11"20 m širokoga i isto toliko 

 dugoga predvorja, koje ima mjestimice visinu do 20 m, pa još od tri dvorane. 

 Prva i najveća dvorana pripada novijem dijelu pećine ; duga je 16 m, a široka 

 12 m, dok joj visina variira od 8 m do 1"20. U desnom kutu te dvorane nalazi 

 se veoma uzak otvor od 3"80 m širine, a 1'20 m visine, koji vodi u stariji dio 

 pećine; ta je sastavljena od dviju omanjih dvorana, koje su spojene uskim 

 hodnikom. Prva dvorana u kojoj se nalazi pomenuti zastor, duga je 14'60 m 

 a široka 4"40 m, dok joj visina variira od 1"20 do 3"40 m. Druga dvorana, koja 

 je velikim stupovima siga odijeljena od prve, duga je 13 m, najviše joj mjesto 

 mjeri 350 m, dok visina variira već prema tome, kako su tvorevine siga napre- 

 dovale ; zato ima takovih mjesta, gdje visina iznosi tek 70 cm. Temperatura u 

 prvome dijelu pećine odgovara vanjskoj temperaturi, dok je u drugom dijelu 

 tek neznatno niža. Vode nakapnice ima dosta malo i to samo na nekim mjestima. 

 Uputimo li se veoma uskim puteljkom na desno od predvorja Supljare, dolazimo 

 iza kojih 5 m do druge jedne pećine, koju ću označiti Malom Šupi jarom. 

 Ta pećina ima posve oblik tunela; na stijenama se vide jasno tragovi erozije, 

 pa se čini, da je ta pećina u geološkoj prošlosti bila ono, što je danas Modra 

 pećina, koja se nalazi pod njom. Razina vode donjih jezera bila je naime prije 

 u niveau-u te pećine, u koju je zalazila, izjedala njezine stijene i stvorila tako 

 prirodni tunel, koji je dug 14 m, širok od 3'60 do 6'40 m, a visok poprečno do 

 4 m. Pod pećine posve je suh, tek u zadnjem kutu pećine ima nešto nakapnice; 

 prekriven je suhim humusom u debljini od 15 cm, u kojemu nema nikakovih 

 organskih ostataka. Poradi velikoga ulaza, koji je 3'20 širok a 3"80 visok, tem- 

 peratura pećine posve je izjednačena s vanjskom temperaturom. Ta pećina ima 

 smjer NO-SW. Obje pećine nalaze se u ruclističnim vapnencima debelih slojeva, 

 pa su gotovo okomite na smjeru, u kojemu se brazde slojevi. 



2. Modra pećina. Ta posve mala pećina nalazi se na desnoj strani Kalu- 

 đerova jezera tik podno Supljare (tabla I., si. 2., desno dolje). Smjer uzdužne 

 njezine osi gotovo je 0-\V, dok je ulaz smješten na strani N-\A'. U pećinu ulazi 



