^iav 



\\C'.ixovA /\xc\a\cc 



"o -«- 



■40^ 



voda iz zaliva što se nalazi nad Kaluđerovcem, pa je nekada bila posve ispu- 

 njena vodom. Djelovanje vodene snage jasno se razabira u eijeloj pećini, jer su 

 stijene pećine a i njezin ulaz posve izbrušene i svedene, kao da ih je čovječja 

 ruka izradila. Poradi toga, što se visina vode Kaluđerovea snizila, puklo je zjalo 

 pećine a voda je zaostala u vrtači u dnu pećine, pa sada pritječe relativno malo 

 vode u nju. Poradi dosta velike dubljine (oko 2"40 m), voda je posve ažurno 

 modra; poradi velike vlage nad površinom vode prevukle su se i stijene zelen- 

 kasto modnm mahovinama i lišajima, koji su gdjegdje i crvenkasti. Pećina ima 

 na stropu više stalaktita; duga je 7 m a široka 6 m, dok joj visina variira, jer 

 je svod sveden u obliku luka. I ulaz u pećinu sveden je u istom obliku pa ima 

 širinu oko 4'60 m a visinu 3'80 m ; ući se može samo na čamcu. 



3. Polupećina Kaluđerovac ili donja Kaluđerova pećina nalazi se odmah 

 na početku Kaluđerova jezera, kojih 80 koračaja od brzica Gavanovca, a na li- 

 jevoj strani staze, što vodi kroz donja jezera (tabla III.,^ si. 1.). Pećina se nalazi 

 na pukotini, veoma je plitka, i nema vode nakapnice. Široka je 4'80 m, visoka 

 3'60 m a toliko i duga. To je posve mlada polupećina; upotrebljavaju je za sa- 

 krivanje pred nevrcmenom, stijene su joj začađene. Ta je pećina nastala u vri- 

 jeme veće visine voda ispiranjem i postepenim rušenjem stijena. 



4. Kaluđerova gornja pećina ili Novakovićeva pećina. Ta se pećina na- 

 lazi na lijevoj obali iznad Kaluđerovea nedaleko Sastavaka i to kojih 30 m ispod 



ceste Plitvice — Drežnik, dotično 

 podno potoka plitvice. U pećinu 

 je teško doći poradi jake strmine, 

 osobito ako idemo od Kaluđerova 

 jezera. Mnogo se lakše dolazi 

 k pećini s gornje strane, dakle 

 s ceste Plitvice — Drežnik. Pećina 

 ima široko predvorje, koje je dio 

 nekadašnje veće pećine, što se 

 jasno razabira na tragovima siga 

 po okolišnim stijenama a i po 

 tome, što su te stijene posve iz- 

 jedene. Cijela je pećina sastav- 

 ljena od dvaju spiljskih hodnika. 

 Lijevi hodnik (11'40 m dužine), 

 koji je na ulazu 2'20 m širok, 

 postepeno se sužuje, tako da je 

 na kraju 1 m širok. Visina je 

 toga hodnika u početku 1"90 m, 

 kasnije 80 cm, tako da se do kraja 

 hodnika može doći samo potr- 

 buške (si. 3.). Taj spiljski hodnik 

 jasna je pukotina smjera NW-SO, 

 izbrušen je i izlizan, a to je znak, 

 da je njim tekla voda i to 

 smjerom prema Kaluđerovu je- 

 zeru. Nije isključeno, da je tim 

 hodnikom nekad tekao dio vode potoka Plitvice. Drugi spiljski hodnik otvoren 

 je na oba kraja, dug je 15"20 m, a gotovo je jednako visok u cijeloj duljini i 

 to oko 2'60 m; u početku je širok 4 m, a na drugoj strani otvora 2'50 m (tabla 

 ni., si. 2.). Smjer je za taj hodnik točno SO-NW. Oba hodnika čine današnju 

 Kaluđerovu pećinu (si. 3.), a nijesu ništa drugo nego ostaci nekadašnje veoma 

 velike pećine, koja se sterala u prodor Sastavaka. Kako sam spomenuo, predvorje 

 današnje Kaluđerove pećine ostatak je nekadašnje veće dvorane, koja je postala 

 u svezi s postankom jezerske doline donjih jezera. Istočna stijena nekadašnje 

 dvorane bila je erodirana s dvije strane i to s jedne strane vodom donjih je- 

 zera, a s nutrašnje strane osim vodom, koja je dolazila okruglo izbušenim lijevim 

 hodnikom, još i vodom donjih jezera, koja je ulazila dijelom i u nutrašnjost pe- 

 ćine. Sva ta voda prolazila je kroz onaj hodnik (sličan tunelu), pa se izlijevala 

 u drugu dvoranu, koja se nalazila ispod slapova današnjega potoka Plitvice. 



iti 





5Tljt;l^, 



iO 



Slika 3. 



