— 9 — 



Dođemo li na rub toga tuiK^la, (a to se mora oprezno učiniti, jer se tunel ruši 

 okomito kojih 40 m), vidimo na stijeni sigastih tvorevina, a cijeli prostor pri- 

 kazuje karakter spiljske dvorane veoma velikih dimenzija. Da se voda kroz taj 

 tunel rušila i onda prolazila velikom brzinom, dokazuje prilično velik kut na- 

 klona prema strani potoka Plitvice, kao i stijene tunela, na kojima se jasno vidi, 

 kako i kojim je smjerom voda tekla, ostavljajući vidljive tragove erozije na sti- 

 jenama hodnika (tabla III., si. 2.). 



Erozijom voda, koje su protjecale, bile su stijene pećine neprestano ispirane; 

 uzato treba uzeti u obzir i erozionu snagu potoka Plitvice, koji je tekao preko 

 svoda pećine pa je nastojao, da se udube u taj svod. Konačno mu je to i uspjelo, 

 a poradi toga se srušio strop pećine s jedne strane, dok je opet s druge strane 

 dublja erozija i pad niveau-a vode donjih jezera uzrokovao rušenje istočne sti- 

 jene pećine, tako da je konačno postala današnja Kaluderova pećina. Pod pećine 

 ispunjen je humusom, koji je u debljim dijelovima ispremiješan kamenjem; de- 

 bljina mu je 36 cm. Ispod njega dolazi temeljno kamenje, t. j. rudistični vapnenci. 

 Temperaturne razlike nema, jer su hodnici veoma kratki i otvoreni ; danas nema 

 u pećini ni vode nakapnice. 



5. Pećina Golubnjača ili Šupljava na Korani. Zaputimo li se stazom, što 

 vodi od prvoga Koranskoga slapa niz vodu, doći ćemo do mostića, kojim se 

 prelazi s lijeve na desnu obalu Korane; tu ćemo opaziti ogroman otvor poput 

 kakovih starodrevnih gotskih vrata (ta^bla IV., si. 1.). Kroz taj otvor ulazi se 

 u pećinu G o 1 u b n j a č u, koj u zovu i >S u p 1 j a r o m na Korani. Ušavši dola- 

 zimo u veliko predvorje dviju pećina, koje se odlikuju ljepotom sigastih tvore- 

 vina. U predvorju ima još jedan otvor isto tako sveden kao onaj prvi, samo 

 znatno manji. Od tih je ulaza jedan okrenut prema jugo-zapadu a drugi prema 

 sjevero-zapadu. Između oba otvora nalazi se ogroman stup rudističnoga vapnenca, 

 visok do 30 m a širok 12 m. Na taj se stup prislanjaju s obje strane lukovi 

 (bolte) pomenutih ulaza (tabla IV., si. 2.). Jugozapadni ulaz širok je 15'80, a 

 dosiže u visini gotovo 46 m; sjevero-zapadni je ulaz širok 12'40 a visok do 

 24 m. Promatramo li malo pobliže nutarnjost toga predvorja, opazit ćemo, da 

 je vapnenac tako jako zdrobljen, da na prvi pogled izgleda, kao da ovdje nema 

 rudističnih vapnenaca debelih slojeva, nego kreduih breča. Zaista je sav taj va- 

 pnenac debelih slojeva g. krede pretvoren pretežno u razdrobljen srušen materijal; 

 ono što nije zdrobljeno, to je poradi silnoga tlaka dobilo neku lamelozuu struk- 

 turu i posve se isprevinulo. Silan tlak, koji je ovdje djelovao u dva smjera, oči- 

 tuje se vanredno dobro u brazdama smjera N-S i 0-W ; on je ujedno razlog, da 

 su vapnenci tako jako smrvljeni. Pukotine smjera NW-SO i SW-NO učinile su, 

 da se moglo stvoriti onako veliko predvorje s upravo zamjernom visinom. 

 U smjeru obadviju pukotina nalazimo i pećinu, koja se zapravo sastoji od dviju 

 pećina (si. 4.). Jedna je pećina na desnoj strani predvorja, dakle u smjeru pu- 

 kotine SO-NW, a druga je u pročelju predvorja, dakle u smjeru druge pukotine, 

 to j. ONO-WSW (si. 4.).' 



Cijela pećina ima oblik dosta širokoga spiljskoga hodnika, koji u početku 

 zakreće prema jugu a zatim točno u smjeru NW-SO. U pećinu se ulazi posve 

 uskim r60 m visokim ulazom, koji se iza nekoliko koračaja znatno proširuje, 

 tako da je u sredini širok do 4'20 m; ta širina ostaje uz neke male varijacije 

 ista gotovo duž cijeloga hodnika, tek na kraju sužuje se na 2"80 m i konačno 

 na 1'20 m. Visina toga spiljskoga hodnika gotovo je svuda oko 280 m. izuzevši 

 mjesta gdje su tvorevine siga tako narasle, da su taj razmak znatno snizile ; 

 mjestimice mu je visina jedva 1 m. Cjelokupna duljina toga hodnika iznosi 29 m 

 80 cm; temperatura je uzduha 12" C. Cijeli hodnik urešen je upravo prekra- 

 snim bijelim stalagmitima i stalagtitima, od kojih nekoji imadu visinu od 9 m, 

 a u promjeru su preko 20 cm debeli. Oblici njihovi naliče mnogo oblicima u 

 pećini k^upljari iznad Kaluđerovca ; izgrađeni su nepravilno u krivuljama (tabla 

 V., si. 1.), pa su veoma kvržasti,^pače te krivulje i nepravilni oblici imadu ovdje 

 još markantniji izgled negoli u Šupljavi. Ta nepravilnost ne smije nas začuditi; 

 ako uzmemo u obzir gore pomenute tektonske prilike u predvorju, izlazi, da su 

 se tu zbivale veoma česte oscilacije, koje su djelovale i na rast siga pa su tako 

 doprinijele stvaranju onih osobitih veoma krivuljastih siga. Da su se takove osci- 

 lacije događale i poslije stvaranja siga u pećini, dokaz je razmak u sredini hod- 



