12 — 



80 cm debeloga sloja iloviiie. Ispod ilovine dolazi oko 20 cm debeo sloj kotu- 

 rinja, izmiješana ilovinom ; taj sloj leži neposredno na osnovci pećine, t. j. na 

 rudističnom vapnencu (si. 6.) Iz profila razabiramo, da je pećina u svom razvoju 

 prošla više razlićnili faza. Najprije je pećina proživjela jednu veoma dugu fazu 



V iltac 



acA\cc )xc\vut 



^IoaaK. 



'Tt'^vbv^*tnv ^>Uvt*v 



i.-P ^"^ 





Slika 5. 



3C 



•fC 



razvoja i to od svoga početka do taloženja pomenutoga debeloga sloja ilovine. 

 Ta je perioda bila veoma vlažna; kroz pećinu je tekla bujica vode, koja je 



svojom erozijom ujedno očistila dvoranu pećine kao i 

 gornji dio lijevoga hodnika; taj je hodnik još danas 

 posve čist i izlizan od voda, koje njim teku. Poradi 

 nagomilanja rečenoga materijala u sredini dvorane bio 

 je njezin silaz prema Korani znatno umanjen, pa je 

 voda, koja je pridolazila, tekla znatno mirnije, a sa 

 sobom donesene česti taložila je u obliku ilovine. 

 Poslije taloženja ilovine nastupilo je prvo suho raz- 

 doblje u razvoju te pećine, o čemu svjedoči naslaga 

 pepela i komadići ugljena. Veoma je vjerojatno, da je 

 to garište ostalo iza pračovjeka, no uz najpomnije 

 pretraživanje nijesam mogao naći niti u pepelu, niti u 

 ilovini a ni u terra-rossi nikakovih čovječjih ostataka. 

 Našli smo tek nekoliko manjih kosti Ursus spelaeus-a R., pa nešto sitnih kosti, 

 koje odgovaraju sličnim kostima, nađenim u pećini Bukovac kod Lokava^, pa 

 koje pripadaju Leopardus pardus-u L. Očito je, da pračovjek nije ovdje stalno 

 stanovao, nego da je ovamo dolazio samo za vrijeme lova. 





.^U*i>»vt.v,»^. 



SUka 6. 



' F. Kormos : Die ersten Spuren des Urmenschen im kroatischen Karstgebiete. (Fiildtani 

 Kozlonv, XI., kut. 1912.1, str. 103. 



