13 



Poslije te suhe periode nastupila je vlažnija perioda, u kojoj se taložila 

 sedra, onda je opet skoro nastupila druga suha perioda. Druga je suha perioda 

 trajala veoma dugo, jer je prema ostacima, što smo ih našli (komad fibule od 

 bronce) u pepelu, sezala do u prethistorijsko doba u razvoju čovječje kulture. 

 U toj naslazi pepela našli smo nekoliko kosti Ursus arctos-a L., kao i jednu 

 posve smrvljenu lubanju mladoga individua iste vrste. Po komadima ugljena 

 jasno se razabira struktura crnogoričnoga drveta. Iza te duge suhe periode na- 

 stupila je zadnja vlažna perioda, koja je bila veoma kratka; ona se očituje u 

 veoma tankoj naslazi scdre. Napokon je nastupila i opet suha perioda, koja traje 

 i danas. Pećina je danas posve suha, osim što na nekim mjestima kaplje voda 

 nakapnica. Za vrijeme više visine vode u Korani zalazila je voda nekoliko me- 

 tare u pećinu, jer i danas, kad voda nabuja, dolazi u pećinu koja 2 m daleko 

 od ulaza. Temperatura zraka u pećini približno je jednaka vanjskoj temperaturi, 

 tek u lijevom hodniku, tamo od stupa sige dalje, iznosi temperatura 98" C. 



7. Smrdeća pećina. Tu pećinu zovu još i Crnom pećinom; ona se na- 

 lazi na lijevoj obali Korane, upravo preko puta od Mračne pećine. Jedan dio te 

 pećine nalazi se danas u onoj fazi, u kojoj je veći dio pećina okoliša Plitvičkih 

 jezera bio u geološkoj prošlosti. Na ulazu vidimo naime, kako je jedan dio Ko- 

 rane zašao u pećinu i ispunio cijelu prvu dvoranu u duljini od 16 m. Voda je 

 u početku plitka, no prema središtu postaje sve dublja, tako da je kojih 6 m 

 od ulaza dubljina već preko Ima kasnije još i veća. Izlazi, da dno te dvorane 

 nije ništa drugo, nego 16 m duga, 8 m široka a 1 — 260 m duboka vrtača. 

 U zapadnom kutu vrtače voda veoma polagano ponire ; to se opaža jedino po tome, 

 što je ovdje malen vir, dok je inače voda posvuda mirna. Da je voda nekada bila 

 znatno viša, vidi se po njezinim stijenama i po stropu, gdje se jasno opažaju tra- 

 govi erozije ; stijene su naime posve izbrušene i izglađene. Dobro se to vidi i na 

 ulazu u pećinu, koji je sveden i u obliku tunela izgrađen od debelih slojeva 

 rudističnoga vapnenca (tabla VI., si. 1.). Poslije toga što je Korana dublje ure- 

 zala svoje korito, nastao je i veći prostor između niveau-a vode i stropa pećine. 

 Iz pomenute dvorane, koja ide smjerom 0-W, dakle gotovo okomito na smjer, 

 u kojemu se brazde slojevi, dolazi se u drugu dvoranu prema jugo-zapadu. Isprva 

 se pod uzdiže, a kasnije se opet spušta i širi u dvoranu, koja u sredini ima 

 također vode. Taj je dio pećine urešen donekle i tvorevinama siga, no sve su 

 tako zamazane od guana šišmiša, da je dvorana posve crna, a odatle joj i ime 

 Crna pećina. Poradi velika ptvora i kratkoće pećine temperatura se u njoj 

 tek nešto razlikuje od vanjske. Za vrijeme jačih oborina, dakle za veće visine vode 

 u Korani, naraste voda za 1 m a i više ; to pokazuju zamuljeni tragovi na stijenama. 



8. Velika pećina. Kojih 60 

 m iznad Korane, upravo iznad 

 Mračne pećine nalazi se pećina, 

 koja ima ne baš opravdano ime 

 Velika pećina. Proteže se u 

 smjeru od S prema N, u dužini 

 od 22*50 m; ima samo jednu 

 dvoranu bez ikakovih ogranaka. 

 Ulazom, koji je 3"40 m širok 

 (tabla VI., si. 2.) a 190 m 

 visok, ulazi se u 5'60 m široku, 

 3'20 m visoku a 22'50 m dugu 

 dvoranu (si. 7.). Na kraju se pe- 

 ćina sužuje u I'IO m širok i isto 

 toliko visok hodnik, koji se baš 

 jasno očituje u pukotini, što teče 

 prema sjevero-zapadu. Pećina ima 

 na stropu djelomice i siga, koje 

 su posve začađene, jer u nju za- 

 laze ljudi iz okolišnih sela. Ljudi 

 su izdubli iz bukova stabla po- 

 sude, u koje obilno kaplje na- 

 kapnica. Uopće ima duž cijele 



f^4 



'^ vcovna. 



p 



^31 



Siact^ 



— ,.^ 'Bc/i/Cv^cvCm' me\^x. 



^fV^iAMi^ 



Siika 7. 



i4? 



