— 14 



%\^lX>i'iic\fXK ^/ci\AVX. 



i)X 



pećine obilno nakapnioe. koja kaplje dijelom sa stropa a dijelom niz stijene 

 pećine. Preobiljc vlage priječi danas stvaranje sige, pa zato nema nigdje novijih 

 tvorevina, osim na kraju dvorane, gdje se na podu hvata okorina prhke sedre. 

 Pećina je prije bila znatno veća; to izlazi odatle, što u okolišu pred pećinom i 

 po kamenju ima i danas siga, koje potječu od srušenoga dijela današnje pećine. 

 Vjerojatno je, da se nekadašnja pećina pružala sve do obronka Koranske doline, 

 pa da je poradi tanka stropa, kao i poradi tektonskoga djelovanja bila razru- 

 šena ; ista budućnost čeka i današnji ostatak te pećine, koja na nekim mjestima 

 ima također razmjerno tanak strop. Pod je pećine uza različno kršlje, koje je 

 onamo dovučeno, pa uza kamenje, što je popadalo sa stropa i pobočnih stijena, 

 ispunjen humusom do 20 cm debljine. U tome sloju humusa i nečisti nijesam 

 našao nikakovih ostataka, osim nešto janjećih i kozjih kosti. Temperatura zraka 

 u toj pećini iznosi 13'3" C. 



9. Nikolićeva pećina. Južno od sela Špehar u Paležu, podno Velikoga 

 Kurčića, nalazi se ta karakteristična pećina. Ta je pećina zapravo spiljski hodnik 

 dug do 65 m, koji se u svome istočnom dijelu razvija poput slova S (si. 8.) ; 

 gotovo u sredini duljine prekinut je ovećom vrtačom. Na zapadnoj strani vrtače 

 otvara se 2"60 širok a 3*80 m visok ulaz (tabla VII. si. 1.), kojim zalazimo u 



dulji dio hodnika; pružaše 

 od vrtače prema zapadu. Taj 

 dio hodnika ima pretežno 

 širinu od 1'60 m, mjestimice 

 2"50 m, a visina mu je go- 

 tovo svuda 1 m (si. 8.). Ci- 

 jeli dio toga zapadnoga di- 

 jela pećine ispunjen je su- 

 hom smrvljenom spiljskom 

 ilovinom u debljini od 60 

 cm ; na kraju hodnika, gdje 

 je prostor nešto veći, ima 

 jedna ogromna hrpa ilovine. 

 Hodnik je inače posve suh, 

 bez vode nakapnice i bez 

 ikakovih sigastih uresa; uz 

 pukotinu smjera 0-V\ on 

 je djelo erozije i korozije 

 voda, koje su njime tekle, 

 skupljajući se s cijeloga 

 areala na N-W-obronku Me- 

 dveđaka. U svojoj protezi prema zapadu pruža se ta pukotina prema srednjoj 

 pećini Golubnjače, jer se smjerovi obadviju pukotina točno podudaraju ; držim 

 zato, da je pećina Golubnjača tom pukotinom bila sastavljena s rečenim hodni- 

 kom Kikolićeve pećine. Vode, što su prolazile tim hodnikom, prolazile su dalje 

 pukotinom u Golubnjaču, a kroz ovu su se izlijevale u Koranu. Istočni ogranak 

 hodnika zavija se poput slova S, znatno je niži i uži, te mu je na nekoliko 

 mjesta svod srušen (si. 8.j. Poslije 12 m uzdiže se taj istočni ogranak prema 

 površini, a onda se može dalje pratiti po površini, jer se u tome smjeru jasno 

 vidi pukotina široka kojih 30 — 40 em, koja se konačno svršava posve uskim 

 zarezom. Temperatura zraka u zapadnom dijelu hodnika iznosi 14" C. 



10. Nedaleko sela Rastovače, ispod brijega Vršak, nalazi se jedna polu- 

 pećina zvana Vršak. Široka je i duga 4 m, a do 210 m visoka. Polupećina se na- 

 lazi na rubu prilično velike vrtače, pa je nastala poradi toga, što je postankom 

 vrtače tlo znatno sjelo, a polupećina je ostala otvorena. Stijene su u njoj posve 

 okomito odlomljene, pa se na njima jasno vidi, kako je susjedna vrtača nastala 

 poradi rušenja spiljskoga tavana. U podu pećine ima koturinja i ovećih komada 

 kamenja, a i nešto humusa. 



11. Rodićeva pećina. Ta se pećina nalazi u Plitvičkom klancu; udaljena 

 je oko pol sata hoda od Rodica kuće. Budući da do mjeseca lipnja 1913. nije 

 nitko bio u njoj osim nekoliko ljudi iz Rodićeve kuće, to je pećina posve- ne- 

 poznata. Rodica pećina (taku smo je prozvali jer se nalazi u blizini Rodi- 



l^vtij-(*f<tn.|rv*i*t. 



It^i'.iio. 



izlika 6. 



50 



te 



