15 



j5la^ 



X 



ocy<x^vnc^. 



ćevih kuća, u polju što ga zovu Rodić-poljana) ima ulaz. koji se nalazi u jednoj 

 vrtači, pa se uopće može veoma teško naći, jer je to tek pukotina do 1 m ši- 

 roka, isto toliko visoka, a izgleda poput kakvoga virnoga otvora (tabla VII., 

 si. 2.). Odmah iza ulaza dolazi se 3*50 m dubokom stepenicom u 380 m dug 

 a tek 90 cm visok hodnik (si. 9.), iza kojega se otvara dvorana u duljini od 

 21 m, široka 7 m a u početku isto toliko visoka. Bezbroj sigastih tvorevina, 

 kojima je cijela pećina gotovo 

 posve ispunjena, počevši od poda 

 pa sve do stropa, prikazuje se u 

 najraznoličnijim oblicima, kako- 

 vih inače nema u hrv. pećinama 

 (tabla Vm., si. 1.). Uz bezbroj 

 stalaktita i stalagmita, najrazno- 

 ličnijih veličina i oblika, koji 

 rese pod i strop pećine, osobito 

 se ističu tvorevine, što se nalaze 

 na kraju dvorane na stropu. To 

 su prekrasni poput alabastra bi- 

 jeli zastori, koji su se nanizali 

 jedan uz drugi u duljini od 3 m 

 (tabla vm., si. 1.), zastirući 

 tako lijevo krilo pozadine u pe- 

 ćini, gdje opet ima siga u raz- 

 ličnim oblicima. Svojom ljepotom 

 ističu se tvorevine na podu pe- 

 ćine. Cijeli pod prevučen je 

 veoma debelom naslagom seđre, 

 dok je hodnik ispunjen 10 cm 

 debelom naslagom humusa. U 

 KNO-SSW-ogranku dvorane našli 

 smo u sedri kosti Ursus spe- 

 laeus-a R.,koje su vanredno čvrsto 

 slijepljene, tako da nam je uspje- 

 lo tek nekoliko komada izvući. 



Ogranak se svršava veoma uskom pukotinom, koja vodi prema vrtači. Cijela je 

 pećina u glavnom smjera NNW-SSO, t. j. smjera glavne pukotine, dok druga 

 pukotina križa prvu pod kutem od 36°. Pećina je djelo tektonike, a kasnije dje- 

 lovanje vode nakapnice izvelo je vanjske ukrase. Strop pećine danas je prilično 

 tanak, pa mjestimice nema više od 2 m do površine. Rušenjem stropa nastati će 

 vrtača, kakovih u onom okolišu ima sva sila. Pećina je dosta vlažna ; na više mjesta 

 cijedi se obilno voda nakapnica. Temperatura zraka u pećini iznosi 11° C. 



\i,inXM'<civyw m^tMn. 



^TvjiAM. 



\0 



iO 



Slika 9. 



B. Pećine okoliša Drežnika i Rakovice. 



12. Gajina pećina. Ispod mjesta Selišta, na lijevoj obali Korane prema 

 Drežniku, nalazi se Gajina pećina kojih 30 m iznad niveau-a Korane. Ulaz, koji 

 je bio u početku 3-60 m širok a oko 380 visok, u većem je dijelu zazidan, tako 

 da je sada otvor koja 2-20 m visok a 160 m širok (tabla VIK, sh 2.). Iza toga 

 zida pruža se prostorija duga lO^O m, koja je opet iza 2-90 m bila pregrađena 

 zidom ; kroz taj se zid prolazi 1 m širokim a tako i visokim otvorom u nastavak 

 dvorane, koja je ovdje 4-30 m široka a do 8 m visoka. U sredini dvorane na- 

 lazi se dimnjak, koji najprije ide vertikalno, a zatim horizontalno prema Korani, 

 gdje se svršava ovećim otvorom (si. 10.). Dimnjak je u početku nastao prirod- 

 nim putem poradi raširenja pukotine (zbog dolazećih voda nakapnica); kad su 

 ljudi počeli upotrebljavati pećinu u obrambene svrhe, produljili su ga umjetnim 

 načinom prema Korani, tako da im je služio kao ventilator i kao veoma zgodno 

 mjesto za promatranje protivničkih gibanja. Na kraju se ta dvorana naglo sužuje 

 i suizuje. tako da se dalje prolazi 110 m širokim a 64 cm visokim prostorom u 



