— 21 — 



visok do 11 m a širok 1*60 m. Odatle nije moguće dalje doći. budući da se pu- 

 kotina snizila na 20 cm; ona se nastavlja dalje u smjeru NW-SO (si. 14.). Vra- 

 timo se do one velike vrtače, koja je bila gore pomenuta. Uza veoma strm, go- 

 tovo okomit, rub vrtače vodi do 40 cm širok, a 8 m dug puteljak, koji postaje 

 sve uži čim se više približavamo dvjema stalagmitima. Ti su stupovi oko 1 ni 

 visoki; jedan ima promjer oko 20 cm, drugi 12 cm; stupovi stoje jedan iza 

 drugoga. U blizini stupova sve je vlažno od nakapnice i poradi toga veoma 

 sklisko. Odavle se teren spušta do donjega ruba vrtače, gdje se dijele dva 

 ogranka, jedan ide strmo prema sjevero-zapadu. dakle paralelno s gornjim spilj- 

 skim hodnikom, a drugi prelazi preko vrtače i produljuje se u smjeru OSO. 

 Prvi ogranak, koji je dug 48 m, visok do 20 m a širok 7 — 8 m, veoma se 

 naglo uzdiže prema stropu. Ogranak je pun šišmiša; na podu ima guana do 

 80 cm debljine. Ima tu kojekakovili kosti, većinom iz gornjega hodnika; one 

 potječu iz nedavne prošlosti, kada je pećina služila ljudima za skrivanje. 



Prešavši preko vrtače, koja u dnu ima manjih stalagmita (jer na sve 

 strane kaplje nakapnica u izobilju), dolazimo u najljepši dio pećine, koji je dug 

 25 m, širok 12 m, a visok oko 18 m. Cijela je dvorana svedena poput kakove 

 gotske kapelice, a strop, pod i stijene dvorane ispunjene su bijelim sigama, koje 

 ovdje prave veoma lijepe i razuolične oblike. Osobito se na kraju pećine ističe 

 jedna sigasta nakupina r40 m visoka a toliko i široka, koja je obrubljena tro- 

 rednom kuglastom fasadom; u njoj se nalazi bistra nakapnica. Posve je ne- 

 ispravno mnijenje, da je ta dvorana u svezi s donjom Baračevom pećinom.^ 

 Uzmemo li u obzir smjer donje Baračeve pećine i smjer gornje pećine, dotično 

 smjer te donje dvorane, vidimo, da su smjerovi gotovo paralelni, pa da donja 

 Baračeva pećina ima smjer NWN-SOS. Pećina je u početku ispunjena ilovinom, 

 nešto dalje koštaiiim brečama, dok je konačni dio hodnika posve prevučen 

 sedrom znatne debljine. Za ilovinu, koja se nalazi u početku pećine, dakle iza 

 onoga pregrađenoga prostora, kaže prof. M. Kišpatić^ ovo: „U toj zemlji na- 

 lazi se velika množina kosti od spiljskoga medvjeda (Ursus spelaeus). Na sve se 

 strane vidi, kako je zemlja izrovana i iskopana. Najveći dio kosti, što je tu 

 nađen, posve je satrt i zdrobljen. Najljepše kosti odnio je odatle Dr. Gradt (voj- 

 nički liječnik u Kršlju), no i ja sam mogao još po gdjekoji cio komad naći, a kada 

 se točno prekopa sav taj prostor, to nema dvojbe, da će se tu još mnogo toga naći". 



Šteta je, što prof. Kišpatić nije mogao onda izvesti oveća iskopavanja, 

 kako bi se nalaz bio mogao sačuvati za nas. Odonda (to j. prije 32 godine) 

 slabo se kod nas marilo za nalaze u pećinama; tek kada je prof. Gorja- 

 nović našao ostatke pračovjeka u Krapini, počelo se budnijim okom paziti i na 

 ostale pećine. Međutim je i iz Baračeve pećine odneseno mnogo toga. Mi smo 

 našli tek nešto koštanih breča i mlađih kosti ljudskih i životinjskih a tek ne- 

 koliko fragmenata od spiljskoga medvjeda. Prof. Kišpatić^ našao je od spilj- 

 skoga medvjeda ove kosti : desnu polovinu donje čeljusti (mascilla inferior), 

 zadnji kutnjak iz gornje čeljusti (duljina je toga zuba 5 cm); desni gornji očnjak, 

 kojemu je gornji dio oštećen, a dug je 8"7 cm; desni donji očnjak dug 8"5 cm; 

 dalje lijevi donji krajnji sjekutić dug 5'3 cm; lijevi humerus dug 37 cm, jedan 

 lijevi humerus nepotpun; 2 kalkaneja, jedan dug 6'7 cm, drugi 10'6 cm; os pisi- 

 forme, treći metakarp ; članak prsta; drugi vratni kralježnjak i lijevi femur. 

 Osim toga se našlo više komada čovječjih kosti, no da li su to baš kosti pra- 

 čovjeka, veoma je teško odrediti. Iz odnosa prema nalazu medvjeđih kosti držim, 

 da su te kosti u svezi s onim koštanim brečama, pa da potječu iz iste dobe kao 

 i one u koštanim brečama. Napadno je, da kosti nijesu nađene u istom niveau-u. 

 naime u spiljskoj ilovini, odakle potječu i kosti spiljskoga medvjeda, nego 

 u znatno višem niveau-u, to j. u prhkoj sedri iznad niveau-a ilovine. Ta je sedra 

 znatno mlađa od ilovine, jer između njih dolazi još jedna naslaga tvrde sedre 

 i sloj posve čiste ilovine, koja je veoma vlažna. Osim gore pomenutih ostataka 

 nađeno je različnih prethistorijskih predmeta, od kojih se samo malen dio čuva, u 

 našem arheološkom muzeju. Smjer pećine u početku je SW-NO; ona zakreće zatim 



1 F. Franić: Plitvička jezera i njihova okolina, str. 175. 



2 M. KiSpatić : Kosti iz Baračeve spilje kod Krslja. Vjesnik arheoloo-ijskoo-a društva. 

 God. Vn.. br. 2., str. 11.. U. 



3 M. Kišpatič: Il)ideni. str. 35.. 36. i 37. 



