— 22 







prema NO, pa cijelom svojom protegom teče u smjeru NW-SO (si. 14.). Pećina 

 je djelo tektonike, osobito glavne ogromne pukotine smjera NW-SO, uz sudje- 

 lovanje pukotina smjera NWN-SOS, pa erozije i korozije voda. Prije je cijela 

 pećina bila ravna, no rušenjem spiljskoga tavana donjega ogranka pećine stvo- 

 rila se vrtača, a tim su donji ogranci postali pristupačni. Ilovina potječe od 

 naplavina meteornih voda, koje su nekada ovuda protjecale, pa koje su u svoje 

 vrijeme obilno pridolazile, kako i danas dolazi nakapnica u okolišu vrtače i 

 u prvom dijelu pećine. Temperatura zraka u pećini iznosi 11° C. 



16. Pećina Špeharka nalazi se 3 km daleko od mjesta Rakovice prema 

 Slunju, tik pod kućama mjesta Selišće, tamo gdje ponire potok Rakovica. Pećina 

 je duga 12 m, .široka 5 m, a visoka između 5 m — 90 cm. Postankom slijepe 

 doline, kojom danas teče potok Rakovica, ostala je ta pećina otvorena kao ko- 

 načni dio spiljskoga hodnika. U prvome početku bila je spilja znatno duža, jer 

 gornji kredni vapnenci, koji su ovdje u plitkoj antiklinali sastavljali oba dijela 

 današnje doline, zatvarali su spiljski hodnik, kroz koji je tekao potok Rakovica. 

 Tek naknadnim rušenjem spiljskoga tavana ostao je tijek potoka Rakovice 

 otvoren, pa je napokon ostala današnja pećina Špeharka. Prema tome je prije 

 potok Rakovica ulazio odmah iza mjesta Rakovice u podzemni hodnik, pa mu 

 je poradi toga bio nadzemni tijek veoma kratak. I danas teče potok Rakovica 

 kroz pećinu, pa ponire na kraju pećine u okomit ponor, kojemu je otvor tek 



36 cm širok ; tu se gubi pod 

 zemljom, pa je veoma vjerojatno, 

 da izbija u društvu s drugim vo- 

 dama podno sela Slušnice. tamo 

 gdje u obliku jaka vaucluse- 

 vrela izlazi Slušnica (ne Sluuj- 

 čica, kako se obično pogrješno 

 označuje); ispod Slunja razlijeva 

 se ta voda lijepim „Rastokama" 

 u Koranu. To mišljenje potkrep- 

 ljuje i smjer u kojemu se brazde 

 gornji kredni vapnenci ; držim 

 zato, da poslije što je voda po- 

 toka Rakovice prošla ponorom, 

 teče opet spiljskim hodnikom, 

 koji je nastao raširenjem slojnih 

 pukotina, kako se vidi već i 

 u gornjem pristupnom dijelu. 

 Svod pećine ima nešto siga; 

 najveći je jedan stalaktit u sre- 

 dini prostora. Cijeli je svod prevučen lišajima i mahovinama, pa otud i ima 

 modro-zelenkastu boju. (Jlaz u pećinu ne vidi se, jer je tik pred ulazom mlin 

 (tabla XII., sh 1.) na potoku Rakovici. Nakapnice ima veoma malo. a tempera- 

 tura pećine izjednačuje se s vanjskom. Po svemu je pećina tip pećina s riječ- 

 nim tijekom. 



17. Gvozdena nećina. Ta se pećina nalazi u gorskoj kosi .,Zvirnjak'". u 

 brdu Trulin vrh i to na njegovoj NON-strani, dobar sat i pol hoda od mjesta 

 Rakovice. Ulaz u pećinu posve je nizak (tabla XII.. si. 2.), pa se može teško 

 opaziti. Širina je ulaza 2*20 m a visina 1 m ; on vodi u 16 m dugu prostoriju, 

 koja je u početku široka 4'] 6 m a kasnije 9 m, dok je između 1 m i 1'86 m 

 visoka. Odmah iza 6"20 m nalazi se zid, kojim je pećina bila pregrađena i posve 

 zatvorena (si. 16.). Danas je zid porušen, tako da se bez zapreka može prijeći u 

 dalju prostoriju. Ta je prostorija puna siga, koje su začađene. To su ogromne 

 nakupine siga zaokruženih oblika, koje sežu upravo do stropa dvorane. Na kraju 

 dvorane dolazi opet zid, koji je još dobro sačuvan; probijen je toliko, da se 

 može čovjek dosta teško provući. Tim se otvorom dolazi u 13 m dugu, 6 m 

 široku a 3"80 m visoku dvoranu eliptičnoga oblika. Na desnoj je strani ogroman 

 stup sige. koji dosiže strop dvorane, a ima promjer oko 2"80 m; stup izgleda 

 kao eliptično podnožje urešeno oblim fasadama, na kojima je namješten ovelik 

 stožac. Stijena nasuprot otvoru posve je prevučena sigom, pa na prvi pogled 



^ioc'JC. 



VcvCvftjt/Uvv ■m^.vil, 



f 



STr^đviCc: 



M> 



^ 



tSlika 15. 



