— 23 — 



izgleda, kao da se pećina dalje ne nastavlja. No u lijevom kutu te stijene, 1'40 m 

 iznad poda, ima malen otvor, 46 cm širok a 60 cm visok, kojega je priroda 

 sama stvorila i obložila sigom. Tim se otvorom teško ulazi u konačni dio pećine, 

 koja se ovdje pretvorila u dosta širok i veoma nizak hodnik. U početku je taj 

 spiljski hodnik širok 5 m, kasnije se sužuje na 3'60 m a onda konačno na jedan 

 metar. Na tome se mjestu hodnik dijeli u dva ogranka, od kojih ide jedan 

 smjerom pećine, dok drugi zakreće više prema jugu. Taj je posljednji ogranak 

 dug 7 m a širok 180 m, dok je onaj prvi 4 m dug a 1'60 m širok. U tome je 

 dijelu pećine rad težak, jer je hodnik u glavnome visok 75 cm, na nekojim 

 mjestima pače samo 45 cm. Pod pećine pretežno je ispunjen sedrom, koja tu i 

 tamo čini oveće pladnjiće ispunjene vodom nakapnicom, a samo u prvoj prosto- 

 riji ima obilno ilovine, koja je sva prekopana i porazbacana. U toj ilovini našlo 



S s 



:i\.i:.ii- 



**? 



■^lika 16. 



se nekad više predmeta iz rimskih vremena. U konačnom dijelu pećine, dakle 

 u spiljskom hodniku, ima znatno više ilovine, no ta ne sadržava nikakovih osta- 

 taka, pa je posve čista i veoma vlažna. U visini od 56 cm nad podom pećine 

 izlizane su i erodirane stijene od voda, koje su nekad prolazile pećinom i sli- 

 jevale se u dolinu podno Trulin vrha. Bile su to atmosferske vode, koje su se 

 skupljale na cijelom okolišu Trulin vrha, a onda su pukotinama dolazile do glavne 

 pukotine i njime tekle dalje. Pećina je i danas veoma vlažna, tako da duž ci- 

 jele pećine teče nakapnica u izobilju. Smjer pećine vezan je na smjer glavne 

 pukotine NNO-SSW, koja je dolazećim vodama bila raširena i isprana. Poradi 

 velike vlage u pećini, i zbog veoma niska otvora, pećina je veoma hladna, pa 

 temperatura zraka u njoj iznosi 9° C, a to je prema drugima već opisanim pe- 

 ćinama velika razlika. 



1(S. Pećina Zobenica. Desno od puta iz Eakoviee u Donju Mašvinu, na 

 poljanama zvanim Logorčić (sjevero-zapadno od groblja Staroga Kršlja), a kojih 

 800 m od pomenute ceste, nalazi se ta pećina posred oranica. Pećina ima više 

 karakter ponora, koji se proteže u dubljinu od 16 m, no ne posve okomito, a 

 uzato dosta strmo (si. 17.). Cijeli ponor (ili pećina) djelo je tektonike, dakle 

 jedne gotovo vertikalne pukotine, kojom je došlo do stvaranja pećine. Vode na- 

 kapnice, koje dolaze i danas, djelovale su svojom erozionom i korozionom sna- 

 gom na pukotinice i slojne crte, pa su nastojale raširiti ih ; poradi toga je došlo do 



