naslagama s okaminama kod Kunovac-vrela u Lici. 



(S 1 slikom u tekstu i sa 7 tabala.) 



Primljeno u sjednici mateniatičko-pri rodoslovnoga razreda Jugoslavenske akademije 



znanosti i umjetnosti dne 29. maja 1914. 



Napisao dr. Marijan Salopek. 



Uvod. Na jugoistočnom kraju Velebita, u okolišu Zrmanje, leže werfenske 

 naslage, koje su zajedno s naslagama sjeverne Dalmacije pružile najobilniju faunu 

 cefalopodA donjega alpinskoga trijasa. Kojih 14 km sjeverno od Zrmanje, a 26 km 

 cestom od Gračaca, nalazi se u najjužnijem dijelu Like, u golom kršu, zabitno 

 selo Velika Popina. Sjeverno od Popine prostire se veliki donjotrijadički prodor, 

 u kojemu su amoniti rijetki. U srednjem odjelu trijasa naišao je F. K o c h^, 

 kartirajući tu okolinu, na više mjesta na cefalopode. Jedno od najobilnijih na- 

 lazišta sjeverno je od V. Popine iznad brijega Šuplje. F. Ko eh zaključivao je 

 iz stratigrafijskih razloga na wengenske naslage, a kako mi se skupljena kolek- 

 cija cefalopoda nije činila dostatna, da pruži povoljnu sliku faune, naročito što 

 nije bilo u njoj nikakovih vrsta, koje bi opravdavale tako visok nivo, to sam već 

 prije dvije godine odlučio posjetiti pomenuto nalazište poradi točnijega prouča- 

 vanja te faune. Za tu mi je svrhu podijelila Jugoslavenska akademija znanosti i 

 umjetnosti u Zagrebu potporu u ljetu 1913., pa joj za to ovim putem izričem 

 svoju zahvalu. 



Koncem kolovoza 1913. otputovao sam preko Gospića i Gračaca u Veliku 

 Popinu. Da sam to putovanje mogao uopće izvesti, ide uvelike hvala i oružničku 

 postaju u V. Popini, koja me je primila na stan, pa mi u svakom pogledu bila 

 na pomoći. 



Stratigrafijski odnosi. 



Tlo V. Popine i istoimenoga polja čine tamni lijasički vapnenci. u kojima 

 sam mjestimice našao okamina. Nad Vrpoljem podiže se strmo i krševito brdo 

 Šuplje ; na južnoj se njegovoj strani vide bijelo rastrošeni, inače tamni vapnenci 

 lijasa. Ako slijedimo put uz vodovod do Kunovac-vrela, a onda dalje preko Tre- 

 mušnjače, Maslovare, Korjačeve planine do potoka Srebrenice, opazit ćemo slijed 

 jurskih, ponajviše trijadičkih naslaga, koje u relativno mirnom tektonskom polo- 

 žaju obrubljuju prodor werfenskih slojeva. (Tabla I, slika !.)• 



' F. Koch: Prilog geologiji Velebita i hrvatskog krša. Izvještaj montangeološke 

 sekcije za god. 1911. Vijesti geološkog povjerenstva, II., 1911., str. 17. 



F. Koch: Prethodni izvještaj o resultatima novih geoloških istraživanja u hrvat- 

 skom kršu. Izvještaj montangeološke sekcije za god. 1910. Vijesti geol. povjerenstva, I., 

 str. 19. 



PRIRODOSLOVNA ISTRAŽIVANJA HRV. I SLAV., SV. 4. 1 



