veći dio faune čine odlomci, koji su često zdrobljeni, pa se prema tomu poje- 

 dine vrste mogu samo u rjeđim slučajima točno odrediti. 



U fauni eefalopoda odredio sam ove vrste: Popinites bispinosus Hau. var. 

 licanus, Popinites n. sp. ind., Popinites bosnensis Hau. sp., Ceratites sp. ind., Pro- 

 arcestes efr, quadnlahiatus Mojs., Proarcestes sp. ind. aff, Boeckhi Mojs., Proarcestes- 

 sp. ind. aff, subtridentinus Mojs., Proarcestes cfr. pannonicus Mojs., Pinacoceras sp. 

 ind. ex aff. Damesi Mojs., Gymnites Palmai Mojs. var., Gijmnites ex aff. Humboldti 

 Mojs., Gymnites efr. Bosnensis Mojs., Gymnites cfr. incuUus Mojs., Ptychites jie- 

 xuosus Mojs. sp., Ptychites sp. ind., Ptychites profiigus Salopek sp., Ptychites acutus 

 Mojs., Ptychites cfr. Uhligi Mojs., Ptychites sp. ind. ex aff. eusomus Beyr., Ptychites 

 Gorjanović-Krambergeri n. sp., Pleuronautilus Mosis Mojs., Mojsvdroceras sp. ind. 

 aff. bulogense Hau., Orthoceras campanile Mojs. sp. Uza cefalopode dolaze, ma da 

 rijetko, školjkaši, koji nemaju važnosti. 



Kao što je stratigrafija Velebita i Like relativno monotona, a cijelo meso- 

 zoičko doba ne pokazuje mnogo okamina, tako je i ta fauna veoma jednolična,, 

 pa pokazuje veliku nedostatnost rodova i vrsta. Te vapnence možemo punim pra- 

 vom nazvati ptychitičnim vapnencima. Od amonita je u toj fauni zastupano samo 

 pet rodova; nikako nema u ovom nivou veoma običajnih rodova: Monophgllites, 

 Sturia, Procladlscites, Megaphgllites i t. d., koji inače i u najoskudnijim faunama 

 Dinarida prate gore pomenute vrste. Usporedimo li faunu Kunovac-vrela primje- 

 rice s faunom buloških vapnenaca Dinarida, opazit ćemo u njima zastupane ove 

 vrste i srodnike iz faune Kunovac-vrela: Popinites bosnensis Hau. sp., Popinites 

 bispinosus Hau. var. licanus^ Proarcestes cfr. quadrilabiatus Hau., Pinacoceras sp. 

 ind. aff. Damesi Mojs., Ggmnites Palmai Mojs. var., Ggmnites ex aff. Humboldti 

 Mojs., Gymnites cfr. Bosnensis Mojs., Gymnites cfr. incultus Mojs,, Ptychites fle- 

 xuosus Mojs. sp., Ptgchites acutus Mojs., Ptgchites cfr. Uhligi Mojs. (?), Pleuronau- 

 tilus Mosis Mojs., Orthoceras campanile Mojs. sp. 



Neke vrste prelaze iz zone C. trinodosus u ladiničku stepenicu, ili su ve- 

 zane samo na zonu ProtracJigceras Reitzi i Protr. Archaelaus, a te su vrste ove: 

 Proarcestes Boeckhi Mojs., Proarcestes pannonicus Mojs., Proarcestes subtridentinus 

 Mojs., Ptgchites acutus Mojs., Ptychites Uhligi Mojs. 



Većina tih vrsta faune Kunovac-vrela samo je približno određena. 

 Najznatnije vrste za stratigrafijsko horizontiranje faune Kunovac-vrela jesu 

 vrste iz skupine Ceratites bosnensis. Po fauni samoj dade se sigurnošću zaklju- 

 čiti, da ona odgovara stratigrafijskom nivou faune buloških vapnenaca, jer sn 

 osobito vrste Ceratites bosnensis i C. bispinosus poznate samo iz buloških vapne- 

 naca, te su za nje karakteristične, ali je i pretežna čest ostalih vrsta zastupana 

 u fauni Haliluća kod Sarajeva. 



Svojom jednoličnošću pa velikim brojem individua, a siromaštvom rodova 

 i vrsta, natkriljuje ta fauna zacijelo sve faune srednjega alpinskog trijasa. Faune 

 srednjega trijasa Kuna-gore i Gregurić-brijega u Hrvatskoj znatno su obilnije 

 vrstama i rodovima; i sama fauna kod izvora Drenini^ u južnoj Dalmaciji, koja 

 po grupiranju vrsta naliči onoj fauni, ipak je znatno mnogobrojuija. Nedostatak 

 vrsta ne može se tumačiti planktoničkim i bentoničkim načinom života u smislu 

 F. Frecha, jer svi ti rodovi pripadaju planktoničkim amonitima. 



Uspoređujemo li faunu vrela Kunovca s faunom Hau Buloga i Haliluća 

 kod Sarajeva, namiće nam se i pitanje starosti te faune, budući da u najnovije 

 doba neki autori misle, da su u fauni Buloga zastupani i neki viši odjeli sred- 

 njega trijasa. 



Toga sam se pitanja dotakao već u pomenutoj raspravi o srednjem trijasu 

 južne Dalmacije i Crne Grore, pa se moram na to pitanje ponovno vratiti, jer 

 držim, da mišljenje nekih njemačkih učenjaka u tome pogledu ne odgovara 

 posve činjenicama. 



Fauna Han Buloga i Haliluća najobilnija je fauna eefalopoda alpinskoga 

 srednjeg trijasa, koju do sada poznajemo, a F. v. Hauer pribrojio ju je zoni 

 Ceratites trinodosus. U novije vrijeme drže neki autori, kao G. v. Arthaber, 



^ M. Salopek: tJber die Cephalopođenfauna đer mittleren Trias von Stiđdalmatien 

 und • Montenegro. Abhandlungen der k. k. geologischen R.-A., sv. XVI., Wien 1911., 

 str. 5. 



