— 7 — 



Ta fauna nema mnogo vrsta, pa je teško točno odrediti njezinu starost, no 

 držim, da u njoj nije zastupana cijela zona Protr. Reitzi, već da je 

 imamo držati prijelaznom anisičko-ladiuičkom faunom i staviti 

 je na bazu buchensteinskih naslaga. 



Stratigrafijski odnosi također se podudaraju s tim resultatom. Kako se vidi 

 u jaruzi kod Kunovac-vrela, leže zeleni laporasti škriljevi pod sivim i crvenim 

 vapnencem sa Ft. fiexuosus. Taj vapnenac nije inače nigdje vidljiv, pa je vjero- 

 jatno, da čini samo jedno veće gnijezdo, te da se u daljem brazdenju gubi, jer 

 već u susjednim jarugama, u kojima nalazimo u brazdenju nastavak zone s oka- 

 minama, nema toga vapnenca. Prema tome zaključujem, da ti zeleni lapori, 

 koji leže na vapnencu Tremušnjače, nijesu ladiničke već anisičke starosti. 



Zato što crveni vapnenac sa Pt. Jiexuosus dolazi samo u jaruzi Kunovac- 

 vrela, a naslage su slabo naklonjene, ne možemo ipak držati, da on probija škri- 

 Ijeve. Taj se vapnenac i petrografijski razlikuje od vapnenaca Tremušnjače, u 

 kojima nema okamina. 



Odatle slijedi, da vapnenci Tremušnjače ne pripadaju u strogom smislu 

 Ijušturnom vapnencu, već da je u njima zastupan donji Ijušturni vapnenac, koji 

 je i u Bosni razvijen u sličnom faciesu grebenskih vapnenaca, koji nemaju 

 mnogo okamina. 



Položaj pješčenjaka i tamno-sivih vapnenaca posebnoga je obilježja. Njihov 

 je nivo stratigrafijski utvrđen, jer leže neposredno na vapnencu zone C. trino- 

 dosus, pa prema tome i njihova fauna odgovara prijelaznoj anisičko-ladiničkoj 

 fauni. Ti se pješčenjaci veoma lako troše, pa se izmjenjuju škriljevima; u dublje 

 erodiranim jarugama nalazimo otkrivene te pješčenjake, pa u cijelom tom slo- 

 jevnom kompleksu kod Kunovac-vrela i na hrbtu brijega možemo vidjeti tu i 

 tamo cefalopoda; ta zona s okaminama ima znatnu debljinu. 



Granica između buchensteinskih i wengenskih naslaga ne da se točno odre- 

 diti, jer pada u zonu bez okamina. Vjerojatno je, da wengenskim naslagama 

 pripada široka zona ponajviše sivih i smeđih laporastih škriljeva i pločastih 

 vapnenaca sa koukrecijama, koja se prostire ispod Kunovac-vrela, a izbija na 

 polju Ljubovo ispod diplopornih vapnenaca. Diploporni su vapnenci prema tome 

 kasijanske starosti, jer leže među wengenskim i raiblerskim naslagama. 



Dok vapnenci „trinodosus"-zone nalikuju još na hallstattski razvoj, jer su 

 mjestimice crveni a ponajviše sivi, to se pješčenjaci i tamno-sivi uslojeni vap- 

 nenci sa anisičko-ladiničkom faunom bitno razlikuju od hallstattskoga razvoja. 

 Iz takova faciesa srednjega trijasa nijesu još uopće dosada poznati cefalopodi. 



Zeleni slojevi sa jaspisom leže u Bosni na buloškim vapnencima, ili bolje 

 na starigradskim buchensteinskim vapnencima. U njima dolazi Daonellu Pichleri 

 Mojs., a pripadaju wengenskim slojevima. Obično se drži, da su slojevi s jaspisom 

 i dresvom staloženi u dubokom moru. 



U južnoj Lici nalazimo na uskoj zoni različan razvoj anisičko-ladiničkih 

 slojeva. Na više mjesta južno od Popine nađeni su tipični buloški vapnenci. 

 Slične su prilike i u južnoj Dalmaciji, gdje je G. v. Bukowski našao facies 

 buloških vapnenaca i facies tamno-sivih kremenjastih vapnenaca sa cefalopodima, 

 dok su u pješčano-laporastom faciesu uklopljeni školjkaši, brachiopodi i gastro- 

 podi. 



Opis fatine. 



Lainellibraiicliiata. 



Školjkaši Ijušturnoga vapnenca danas su još slabo poznati, jer rijetko do- 

 laze u većoj mjeri. U fauni Kunovac-vrela školjkaši su također veoma rijetki; 

 oni su u ovoj zbirci zastupani samo sa četiri primjerka, koji su nedostatno 

 sačuvani, pa je dovoljno, ako ih možemo generički odrediti. Dok je fauna 

 školjkaša anisičkog odjela srednjega trijasa detaljnije opisana tek s nekoliko 

 nalazišta, poznate su obilne faune iz donjega i gornjega trijasa, a osobito iz 

 ladiničkoga dijela srednjeg trijasa. 



