11 — 



POPINITES BISPINOSUS Hau. var. LICANUS. 

 (Tabla HI., si. l.a— c)^ 



1896. Ceratites hispinosus ; V. v. Hauer: Beitrfifje zur Kenntnis der Cephalopoden 



aus der Trias von Bosnien, II. Denkschr. der kais. Akad. 

 d. Wiss., Wien, str. 20., tab. VII., si. 5.-9. 



Dimensije: Promjer 100 mm 



Visina posljednjeg zavoja 38 mm 



Debljina posljednjeg zavoja 28 mm 



Širina pupka 10 mm. 



Taj je primjerak sastavljen od najmanje pet zavojica, koje se tek neznatno 

 obuhvataju. Zavoji su niski; osobito je posljednji zavoj snabdjeven grubom skul- 

 pturom. Polovina posljednjega zavoja pripada nastanjenoj klijetki. Radijalna rebra 

 i čvorovi nepravilno su razvijeni; rebra su naprijed okrenuta. Glavna rebra po- 

 činju na rubu pupka, a sežu do izvanjega dijela zavoja; umetnuta rebra počinju 

 u polovini zavojice, a ne sastavljaju se s glavnim rebrima. Na posljednjem za- 

 voju ima ukupno 25 rebara. Na kamenoj jezgri posljednjega zavoja nalaze se 

 dva reda čvorova. Pobočni red čvorova počinje nešto , ispod sredine zavojice, 

 pa je razvijen samo na glavnim rebrima. Sva rebra pro viđena su jakim margi- 

 nalnim čvorovima, koji s obzirom na eksterni dio kućice ne stoje paralelno, već 

 alterniraju. Čvorovi sežu samo do ruba eksternoga dijela, koji je od sploštenoga 

 pobočnog dijela zavojice, osobito na nastanjenoj klijetki, dobro odijeljen. 



Na pretinastom dijelu kućice srh je neznatno izbočen i to u obliku, koji 

 je karakterističan za skupinu C. hosnensis Hau. Na nastanjenoj se klijetki taj 

 slabo razvijeni srh gotovo posve gubi. Nije međutim isključena mogućnost, da 

 je srh na primjercima s očuvanom ljuskom bolje vidljiv. Vanjski se dio kućice 

 na nastanjenoj klijetki znatno raširuje. Stijena je pupka zaobljena i niska. 



Suturne crte slijede u gustim redovima jedna za drugom. Eksterni lob po- 

 dijeljen je visokim zupcem, a prvi je pobočni lob dubok. Vanjsko je sedlo go- 

 tovo u istoj visini sa lateralnim sedlom. Prvi pomoćni lob dosiže do stijene 

 pupka. Lobovi su ceratitski nazubljeni, a sedla su mjestimice neznatno urezana. 



Ceratites hispinosus Hau. jedini je oblik skupine C. hosnensis sa dva reda 

 čvorova, a poznat je iz nalazišta Halilući kraj Sarajeva, pa se skulpturom i ve- 

 likim brojem zavojica veoma približava tome primjerku. Kućica je u pomenute 

 vrste još evolutnija; kod promjera od 100 mm iznosi širina pupka 43 mm, pa je 

 prema tome i visina zavoja manja, t. j. 33 mm, a debljina neznatnija. Treba na- 

 glasiti, da su dimensije, koje spominje Hauer, izmjerene na jednom malenom 

 primjerku. 



Glavna je razlika u srhu, koji je na našem primjerku mnogo slabije raz- 

 vijen i koji nije nikako ili tek neznatno čvorovit, jer rebra ne zahvaćaju eksterni 

 dio; na nastanjenoj klijetki gubi mu se gotovo svaki trag. Ima razlika i u skul- 

 pturi. Kod bosanskih su primjeraka rebra nešto rjeđe poredana, marginalni čvo- 

 rovi jače razvijeni i paralelno poredani, a rebra počinju već na šavu, dok na 

 tom primjerku presižu tek mjestimice na stijenu pupka. Habitus vrste C hispi- 

 nosus ipak je u glavnome sačuvan. 



Uza taj veliki primjerak nalazi se još jedan manji, do kraja pretinjeh, s pro- 

 mjerom od 19 mm, i sa širinom pupka od 9 mm, na kojem je srh dobro razvijen 

 i širok; vanjski se dio kućice podudara s bosanskim primjercima. 



(2 primjerka iz pješčenjaka kod Kunovac-vrela.) 



^ Slike na tablama III.— VII. snimljene su u prirodnoj veliČiui. Originalni pri- 

 mjerci, koje je sabrao autor, vlasništvo su geologijsko-paleontologijskoga odjela narod- 

 noga muzeja u Zagi-ebu. 



