12 — 



POPINITES n. sp. ind. 



Dimensijama i oblikom kućice podudara se ta vrsta posve sa C. binodosus 

 Hau., a razlikuje se od ove samo skulpturom toliko, što je i umbilikalni red 

 čvorova razvijen. Umbilikalni čvorovi počinju već na nutarnjim zavojima, a 

 na nastanjenoj klijetki mjestimice su razvijeni poput bodljike. Srh je na kamenoj 

 jezgri veoma tanak, kao u vrste C. angustecarinatus Hau. Primjerak nije dovoljno 

 očuvan, a da bi ga mogao na slici prikazati; budući da su za C. bispinosus karakteri- 

 stična dva reda čvorova, držim, da je nužno tu vrstu od njega odijeliti. Fopinites 

 trispinosus zauzima mjesto između Pop. bispinosus i Pop. ecannatus Hau. 



Kamena jezgra ima ove dimensije: 



Promjer 36 mm 



Visina posljednjeg zavoja 12 mm 



Debljina posljednjeg zavoja 11 mm 



Širina pupka 15 mm. 



(1 primjerak iz pješčenjaka kod Kunovac-vrela.) 



POPINITES BOSNENSIS Hau. sp. 

 (Tabla HI., si. 2.a— c ; tabla VII.. si. 1.) 



1887. Cerafifes bosnensis; F. v. Hauer: Die Cephalopoden des bosnischen Muschel- 



kalkes von Han Bulog bei Sarajevo. Denkschriften d. kais. 

 Ak. d. Wiss., math.-natw. Kl. Sv. LIV., Wien. Str. 25., tabla 

 VI., slika 1. a, b, c; slika 2. a, b. 



1896. „ p F. v. Hauer: Beitrage zur Kenntnis der Cephalopoden aus 



der Trias von Bosnien, II. Nautileen u. Ammoniten mit cera- 

 titischen Loben aus dem Muschelkalk von Haliluci bei Sara- 

 jevo. Denkschr. d. kais. Akad. d. Wiss. Wien, math.-natv\'. 

 Kl. Sv. LXIII. Str. 18., tabla VII., slika 13.— 14. 



1907. „ (Bosnites) bosnensis Hau. (Frech); Frech u. Renz: Neue Triasfunde 



auf Hydra und in der Argolis, 1. e. str. 455., tabla XVI., si. 2. 



1911. „ j, bosnensis Hau.; C. Renz: Die mesozoisehen Faunen Grie- 



chenlands I, 1. c, str. 34. 



Dimensije: Promjer 60 nun 44 mm 



Visina posljednjega zavoja 21*5 mm 17 mm 



Debljina posljednjega zavoja 11 mm — mm 



Širina pupka 18 mm 15 mm. 



Ti su primjerci očuvani u obliku kamene jezgre i do kraja su pretinjeni. 

 Kod svih je primjeraka visina posljednjega zavoja veća od promjera pupka; 

 držim, da pripadaju vrsti C. bosnensis, koja se tom okolnošću i nešto tanjim 

 zavojima razlikuje od C. Halilucensis Hau. Prema tome je C. Halilucensis samo 

 nešto evolutniji oblik, a budući da vrsta C Bosnensis veoma variira, to bi ga 

 mogli držati i za „varietas'^. 



Srh je dobro vidljiv, ma da je korodiran. Skulptura se mijenja kod poje- 

 dinih primjeraka. Čvorovi su razvijeni u tri paralelna reda, a samo na najbolje 

 očuvanom primjerku opaža se četvrta zavojica čvorova između marginalnoga i 

 lateralnoga niza čvorova. Sudeći po nekim slikama Hau era, čini se, da je i 

 kod nekih bosanskih primjeraka taj četvrti red veoma reduciran. Rebra sežu od 

 stijene pupka do marginalnoga dijela, koji tek neznatno presiže. 



Ti pretinjeni primjerci relativno su plosni, a i marginalni dio kućice nije 

 širok. 



Suturna crta postoji. Externa i lateralna sedla široka su i nijesu narovašena 

 a lobovi su relativno uski. Prvi pomoćni lob nalazi se na stijeni pupka, na kojoj 

 leži još jedan malen lob. 



