— 14 — 



Poredaj je labija drugačiji nego na oblicima iz Buloga, jer su labiji smje- 

 šteni u prilično jednakim razmacima i nijesu tako zavijeni, kako F. Hauer 

 opisuje, već su samo prema naprijed upravljeni. 



Budući da je taj materijal nedostatan, pribrajam samo s reservora te pri- 

 mjerke vrsti A. (luadrilahiatus, s kojom se podudaraju po obliku kućice; većim 

 brojem labija utvrđeno je, da ne pripadaju vrsti A. Bramantei, koja im inače 

 jako naliči. (4 primjerka iz pješčenjaka kod Kunovac-vrela.) 



PROARCESTES sp. ind. ex aff. BOECKHI Mojs. 



1882. Arcestes Boecklti ; E. v. Mojsisovics: Die Cephalopoden der mediterranen 



Triasprovinz. Abhandlungen der k. k. g-eolog. R.-A., Wien. 



Sv. X. Str. 157., tabla XLIV., slika 4. 

 1895. Proarcestes cfr. Boeckhi Mojs.; W. Salom on: Studien iiber die Marmolata. 



Palaeontographica, Stuttgart, str. 187., tabla VI., slika 20. — 21. 

 1900. „ ctr. Boeckhi Mojs.; A. Tommasi: La fauna dei calcari rossi e 



grigi del M-te Clapsavon nella Carnia occidentale. Palaeonto- 



graphia italica, Piša, Vol. V., str. 34:. 

 1903. „ cfr. Boeckhi Mojs.; F. Frech: Neue Cephalopoden aus den Buehen- 



steiner, Wengener und Raibler Schichten des stidi. Bakonv. 



Resultate d. \vissenschaftl. Erforschung d. Balatonsees, I. sv., 



1. dio, str. 36., tabla VIII., slika 3. 



1911. „ cfr. Boeckhi Mojs.: C. Renz: Die mesozoischen Faunen Griechen- 



lands, I. Palaeontographica, Stuttgart, str. 54. 



1912. ., cfr. Boeckhi Mojs.; M. Salopek: srednjem trijasu Gregurić- 



brijega u Samoborskoj gori i o njegovoj fauni. Djela Jugosla- 

 venske akad. znan. i umj. Zagreb, knj. XX., str. 19. 



Jedan veliki primjerak pripada valjada toj vrsti, koja je, kako se vidi iz 

 pomenute literature, veoma raširena. Površina toga odlomka tako je korodirana, 

 da se ne može ni oblik kućice ni slijed labija sa sjegurnošću ustanoviti. 



(1 primjerak iz sivog vapnenca kod Kunovac-vrela.) 



Za sada ću ostaviti veći broj primjeraka roda Arcestes, jer se ne može lako 

 odrediti; najveći primjerci toga roda dosižu 60 cm promjera. Oblikom školjka 

 naliče ti odlomci na vrstu A. Bramantei, a razlikuju se od nje većim brojem labija. 

 Od A. Beckhi razlikuju se ovi Arcesti posve glatkim neboranim eksternim dije- 

 lom, manje razvijenim labijima i užim pupkom, pa se oblikom kućice više pri- 

 bližuju vrsti A. quadrilahiatus Hau.. od koje ih dijeli položaj i manji broj labija. 

 Ti su Proarcesti u fauni Kunovac-vrela najčešći. 



(16 primjeraka iz s\^jetlo-sivog vapnenca kod Kunovac-vrela.) 



PROARCESTES sp. ind. aff. SUBTRIDENTINUS Mojs. 



1882. Arcestes subtridentinus ; E. v. Mojsisovics: Die Cephalopoden der mediter- 

 ranen Triasprovinz, 1. c, str. 156., tabla XLIV., si. 2., 3. 



1911. „ (Proarcestes) subirideiitinus Mo^s.; C. Renz: Die mesozoischen Faunen 



Griechenlands, I, 1. c, str. 53. 



1912. Proarcestes subtridentinus Mojs. var.; M. Salopek:' srednjem trijasu Gre- 



gurić-brijega u Samoborskoj gori i o njegovoj fauni, 1. c, 

 str. 19. 



Promjer jednog odlomka kućice iznosi 50 cm. Od svih xA.rcesta iz Kunovac- 

 vrela kod ovoga su primjerka zavojice najtanje, a oblikom kućice i prerezom 

 zavoja podudara se primjerak s vrstom Proarcestes subtridentinus, koja je karak- 

 teristična za wengenske naslage, ali je izuzetno nađena već i u nižim odjelima 

 srednjega trijasa. Ta je vrsta poznata i iz Gregurić-brijega, a na tome primjerku 

 kao i na primjercima iz Gregurić-brijega nema ekstralabijatnih nabora, koji 



