— 15 — 



valjada pripadaju nedoraslim primjercima. Od triju labija na posljednjem zavoju 

 samo je posljednji dobro vidljiv. 



Froarcestes suhtHdentimis poznat je dalje iz Alpa. Bakonjske šume, Crne 

 Gore, Dobrudže i Grčke. U Crnoj Gori dolazi valjada u buchensteinskim nasla- 

 gama. (1 primjerak iz pješčenjaka kod Kunovac-vrela.) 



PROARCESTES cfr. PANNONICUS Mojs. 

 (Tabla V., si. 2.) 



1882. Arcestes pannonicus ; E. v. Mojsisovics: Die Cephalopoden der medit. Trias 



provinz, 1. c, str. 159., tabla LXV., slika 6., 7. 

 1899. Proarcesfes pannonicus Mojs.; A. Tommasi: La fauna dei calcari rossi e grigi 



del M-te Clapsavon nella Carnia occidentale. Palaeontographia 



italica, Piša, Vol. V., str. 35. 

 1911. Arcestes (Proarcesfes) pannonicus Mojs.; C. Renz: Die mesozoischen Faunen 



Griechenlands, I., 1. c, str. 54. 



Zavoji su globozni, a posljednji je zavoj u okolišu pupka na sličan način 

 odebljan kao u vrsti A. Reyeri Mojs., samo je to kod te gornjo-trijadičke vrste 

 još jače izraženo. Premda je na tome primjerku pupak jače izbočen. ipak mu 

 je oblikom školjke i prerezom zavoja najsrodnija ladinička vrsta Arcestes pari- 

 nonicus Mojs. Na kamenoj jezgri nastanjene klijetke vidljiv je samo jedan jasno 

 označen labij. Ti se labiji nalaze i na ljuski, pa se po tome ta vrsta i razlikuje 

 od vrste A. Boeckhi Mojs. 



Na slici vrste A. pannonicus od Mojsisovicsa vidljiv je samo jedan 

 labij, dok autor spominje u tekstu, da se nalaze dva labija. 



Na primjerku iz Kunovac-vrela ovi su labiji jače razvijeni, negoli kod 

 alpinskih primjeraka, dok se položajem i zavojem prema natrag u blizini pupka 

 taj primjerak podudara s opisom Mojsisovicsa. 



Lobna crta nije vidljiva, ali je vjerojatno, da više od polovice posljednjega 

 zavoja pripada nastanjenoj klijetki. 



Dimensije : Promjer 62 mm 



Visina posljednjega zavoja — ■ mm 



Pupak 4*5 mm. 



(1 primjerak iz pješčenjaka kod Kunovac-vrela.) 



Genus : Pinacoceras Mojs. 

 PINACOCERAS sp. ind. ex ati". DAMESI Mojs. 



1882, Fi?iacoceras Daniesi ; E. v. Mojsisovics: Die Cephalopoden der medit. Trias- 



provinz, 1. c, str. 195., tabla LII., slika 9. 

 1888. ,, ,, F. V. Hauer: Die Cephalopoden des bosnischen Muschel- 



kalkes von Han Bulog bei Sarajevo, 1. c, str. 32. 

 1901. ,, ., Mojs,; C. Diener: Die triadisehe Cephalopodenfauna der 



Schiechlinghohe bei Hallstatt, str. 19. 

 1904, j, „ Mojs.; A. Martelli: Cephalopodi triasici di Boljevići 



presso Vir nel Montenegro. Palaeontogi-aphia italica. Vol. 



XII. Str, 96., tabla X. (VI), si. 1. a, b, 

 1912, ., j, Mojs. sp.; M. Salopek: srednjem trijasu Gregurić- 



brijega u Samoborskoj gori i o njegovoj faiini, 1, c, str. 22^ 



Tri odlomka s veoma tankom kućicom i srhovitim eksternim dijelom za- 

 stupaju rod Finacoce)-as. Dimensije se ne mogu odrediti, a i lobna crta nije vid- 

 ljiva. Vjerojatno je, da ti odlomci pripadaju u Ijušturnom vapnencu veoma raši- 

 renoj vrsti Finacoceras Damesi. 



(3 primjerka iz pješčenjaka kod Kunovac-vrela.) 



