— 11 — 



1911. Gymmtes Himiholdti Mojs.5 C- Renz: Die mesozoisehen Faunen Griechenlands 



1., 1. c, str. 29. 

 1911. „ „ Mojs. ; I. Tur ina: Novo nalazište crvenoga Han-Buloškog 



ptychitičnoga vapnenca kod Sarajeva, 1. c, str. 235. 



U zelenom pješčenjaku kod Kunovac-vrela nalaze se uz rod Ptychifes kao 

 najčešće okamine maleni primjerci roda Gymnites i to redovno bez nastanjene 

 klijetke. Njihova je determinacija zato oteščana, što skulptura kućice, koja je 

 za pojedine vrste karakteristična, dolazi tek na posljednjem zavoju, koji je na 

 tim primjercima otkinut. Zavoji su spljošteni i glatki, a stijena je pupka zaob- 

 ljena i niska. Projekciona spirala pada na prvu trećinu zavoja, tako da je invo- 

 lucija gotovo takova kao kod Gymnites Humholdti Mojs. 



Lobna je crta veoma izrezuckana, napose eksterna i lateralna sedla, dok 

 su pomoćni lobi slabije razvijeni a suspenzivni lob tek neznatno označen. Većina 

 je tih primjeraka poradi tlaka deformirana. Ma da se omjeri prilično slažu 

 s omjerima vrste G. Humholdti, ne može se pripadnost k toj vrsti sa sjeg rnošću 

 ustvrditi, jer se omjeri baš tako podudaraju i s vrstom G. Ecki Mojs. ^ jedno 

 nije vjerojatno, da se među tolikim primjercima ne bi našao niti jedan izUastao 

 primjerak, ali nije isključeno ni to, da primjerci pripadaju nekoj nepoznatojr vrsti 



H. Humholdti poznat je iz zone C. trmodosus, a čini se, da prelazi i u više. 

 dijelove srednjega trijasa. 



Dimeusije : I II 



Promjer 82 mm 75 mm 



Visina posljednjega zavoja 34 mm 33 mm 



Debljina posljednjega zavoja 16 mm 13 mm 



Širina pupka 23 mm 21 mm. 



(15 primjeraka iz pješčenjaka kod Kunovac-vrela.) 



GYMNITES cfr. BOSNENSIS Hau. 



1888. Gymnites bosnensis ; F. v. Hauer: Die Cephalopoden des bosnischen Muschel- 



kalkes von Han Bulog bei Sarajevo, 1. c, str. 37., tabla 



8., slika 1. 

 1901. „ „ Hau.; C. Diener: Die triadische Cephalopodenfauna der 



SchiechlinghOhe bei Hallstatt, 1. c, str. 24. 

 1904. „ „ Hau.; A. Martell i : Cephalopodi triasici di Boljevi(!'i presso 



Vir nel Montenegro, 1. c, str. 109., tabla VIII. (IV.), si. 5. 

 1911. „ „ Hau. ; C. R e n z : Die mesozoisehen Faunen Griechenlands 



I., 1. c, str. 37. 



Na tu vrstu, koju je F. v. Hauer opisao iz Ijušturnoga vapnenca Bosne, 

 naliče dva primjerka iz Kunovac-vrela oblikom kućice a napose tim, što se i 

 kod njih u sredini posljednjega zavoja opaža uzdužni nabor, koji se ipak ne 

 raspada u pojedine čvorove i koji je mnogo slabije vidljiv negoli kod vrste G. 

 Bosnensis. 



Dimensije: 



Zavoji su involutniji negoli u pomenute vrste. Stijena je pupka niska i 

 zaobljena. Lobna je crta veoma izrezuckana, ima veoma kos suspensivni lob, 

 pa se posve podudara sa slikom, koju daje F. v. Hauer vrsti G. Bosnensis. 



Oblik zavoja sjeća na ladiničku vrstu G. Ecki Mojs., od koje se ti pri- 

 mjerci razlikuju nestašicom spiralnih čvorova; držim stoga, da je najuputnije^ 



PRraODOSLOVNA ISTRAŽIVANJA HRV. I SLAV., SV. 4. 2 



