26 — 



Stratigraflja 



u ovome sam se dijelu rasprave osvrnuo samo na. onaj dio terena i strati- 

 grafijske njegove odnose, koji je u neposrednoj vezi s naslagama vapnenaca, o 

 kojima je u ovoj raspravi riječ. To je onaj predjel, koji okružuje u najbližoj 

 blizini selo Gore. Na ju^u od Gora ograničen je on linijom Sibić-Strašnik, na 

 zapadu dolinom potoka Sanje do sela Gore, a odavle dolinom potoka Gline do 

 sela Slana, na sjeveru linijom Slana-Donja Mokrica, a na istoku potokom Utinja 

 do Zupićeva mlina. U tom malenom terenu zastupane su od starijega tercijara 

 (paleogena) naslage eocena, a od mlađeg (neogena) naslage miocena i pliocena. 

 Miocen je zastupan mediteranom i sarmatskim naslagama, a pliocen naslagama 

 kongerijskim. Za nas su najvažnije i najzanimljivije naslage sarmatske, koje su 

 svojom osobitom faunom, napose u vapnencima sela Gore, pobudile pozornost 

 dra. Pilara, a sada su u ovoj radnji predmetom posebnoga raspravljanja. 



Paleogen. 



Te naslage u okolišu sela Gore zapremaju Župi ć evo brdo i sežu do 

 doline potoka Utinje. Na sjeveru sela Gore dopiru paleogenske naslage do 

 mjesta Grad, a protežu se i dalje čitavom dolinom potoka Sanje. Idući od 

 Petrinje prema Gorama nailazimo kod Zupićeva mlina odmah desno uza 

 cestu paleogenske naslage, koje se javljaju u obliku krupnih konglomerata. 

 Uz najpomniju^ potragu nije mi uspjelo u njima naći nikakovih okamenina. U 

 dolini potoka Sanje dolaze paleogenske naslage u obliku tinjastog pješčenjaka. 

 Pješčenjaci se tu izmjenjuju s tamno-sivim škriljevima. Dr. Pilar spominje, da 

 je u tim škriljevima našao ostatke bilina. Na nekojim se mjestima mogu među 

 slojevima škriljevaca naći^ i tanki slojevi ugljevite tvari. 



Na južnom obronku Zupićeva brda, koje dosiže visinu od 263 m, na sjevero- 

 istoku od sela Gore. naišao sam na crno-sive vapnence, koje spominje i Pilar u 

 svojoj raspravi „Trećogorje", pa im pripisuje starost eocensku. Dok je starost 

 konglomerata kod Zupićeva mlina, koji se brazde smjerom SZ — JZ, a i vapne- 

 naca ispod Zupićeva brda. bila označena kao eocenska, označio je Štur pješče- 

 njake i škriljevce doline Sanjske kao „Sotzka-slo j e ve", i pripisao im tako 

 starost oligocensku. 



No tome se mišljenju već god. 1878. opro Pilar, ustvrdivši, da su već prije 

 spominjani vapnenci podno Zupićeva brda kao i ovi od Štura označeni pješče- 

 njaci u istini karbonske starosti, pa ih je uvrstio u „Culm". Pilar drži, da je 

 u vapnencima ispod Zupićeva brda našao prereza Fusulina Tietzei Stach., i to 

 mu je dostajalo, da svoje prijašnje mišljenje^ o eocenskoj starosti pomenutih na- 

 slaga promijeni. On misli, da pješčenjaci Sanjske doline i vapnenci Zupićeva 

 brda Čine ispod tercijara produljenu zonu karbonskih tvorevina u okolini karlo- 

 vačkoj, pa da na Zupićevu brdu izlaze na površinu. Međutim nije Pilar tu svoju 

 tvrdnju dokazao nikakvim daljim dokazima; i prerez njegovih Fusulina veoma 

 je problematičan. U ostalom Pilar ni sam nije bio siguran, da su rečene naslage 

 zaista karbonske starosti, kad na koncu svoje rasprave (O rasprostranjen ju 

 ugljevne tvorbe u glinskom Pokupju, str. 4,) izriče mišljenje, da se starost re- 

 čenih naslaga proglasi prijepornom, pa da se naslage imaju ponovno istražiti. 

 Vapnence, koje sani motrio na južnom obronku Zupićeva brda, našao sam i na 

 sjeverozapadu od Sestanja kod Gora, no ni u njima kao ni u vapnencima ispod 

 Zupićeva vrha nijesam našao nikakovih okamina. Konglomerati pak kod Zupi- 

 ćeva mlina ostali su priznati i dalje kao eocenske naslage. 



Kako u ovoj radnji nije moja zadaća, prikloniti pažnju proučavanju tih 

 prijepornih naslaga, to se potanjim istraživanjem nijesam ni bavio. Spomenuo 

 bih tek, da držim, kako mišljenje Pilarovo o karbonskoj starosti tih naslaga ni- 

 kako ne odgovara činjenicama, budući da i Tietze spominje, da je u rečenim 

 naslagama Zupićeva brda našao numulita, pa da ih svakako imamo pribrojiti 

 eocenu. 



