— 28 — 



Lijepu i zanimljivu sarmatsku faunu našao sam osobito u kamenolomima 

 sela Gore i to u kamenolomu Dvornjković i Latina, zatim u kamenolomu 

 sela Zunci pa onda u Se stan ju. Sestanjski kamenolom poznavao je i Pilar, 

 koji je u njemu sabrao lijepu zbirku sarmatskih fosila. Danas je taj kamenolom 

 zapušten. 



Goranski vapnenci. 



Ti vapnenci čine zajedno sa svojom faunom mekušaca glavni dio ove radnje. 

 Iz onoga usko ograničenoga terena, kojemu sam priklonio svoju pažnju, nijesam 

 btjeo izlučiti samo te vapnence, jer mi se činilo podesnijim, predočiti te taložine 

 zajedno s ostalim bilo istodobnim bilo mlađim naslagama toga kraja u skupnoj 

 slici. 



Na tipično sarmatskom ceritijskom vapnencu u selu Gore leži kompleks 

 žućkastih i sivih jedrih vapnenaca, koji se brazde pravcem NW — SO, a padaju 

 na SW pod kutom od 20°. Rod Cerithium biva u tim vapnencima rijedak, rodovi 

 pak Ervilia, Mactra i oblik Trochus podolicus iščezavaju, pa ih zamjenjuje nova 

 fauna, koja je Pilara baš navela na misao, da te vapnence isporedi s vapnencima 

 Oeningena. 



Međutim je Pilarova fauna veoma nepotpuna, dok je naprotiv meni uspjelo 

 sabrati prekrasnu zbirku fosila, koji jasno dokazuju starost goranskih vapnenaca. 

 Treba da spomenem još i to, da sam na te vapnence naišao samo u selu Gore, 

 pa da ih u ostalom terenu oko Gora nijesam našao. 



Istim tim vapnencima pripisao je Czekuš starost pliocensku. no fauna, koju 

 sam sabrao, ne potvrđuje to mišljenje Czćkuševo. 



Za proučavanje tih vapnenaca najpodesniji je kamenolom Latinov. a zanim- 

 ljivi su i kamenolomi : Dvorniković, Fabić i Telar. Fauna u vapnencima tih 

 kamenoloma ima doduše jedno općeno obilježje, no u pojedinim zonama ili eta- 

 žama slojnoga kompleksa Latinova kamenoloma ima još i posebnih tipova, koji 

 nam u tome kamenolomu dopuštaju lučenje četiriju među sobom ponešto raz- 

 ličnih zona. U shemi, koja je ovdje dodana, razvrstane su te zone, kako ih mo- 

 trimo u Lati novu kamenolomu : 



d. Vapnenci s brojnim Tapesgregaria i Mytilus mini- 

 mus, a reduciranim brojem Cardium obsoletum i Ceri- 

 t h i u m r u b i g i n s u m 3 m. 



c. Žuti vapnenci s Buli a sp. Rissoa sp. Bythinia sp. Cj- 

 elo s t o m a sp. M e 1 a n o p s i s i m p r e s s a. Iščezavaju : C a m- 

 pvlaeaiZonites 4m. 



b. Žućkasti jedri vapnenci; zona sa Tro ehu s papilla var. 

 maior n. sp., glavno ležište Campylaea i Zonites, zatim: 

 Planorbis ef. cornu, Melania Pilari . . . . 4 m. 



a. Vapnenci s ulošciraa gline; zona s čistom sarmatskom faunom: 

 Mactra podolica, Ervilia podolica, Trochus podo- 

 licus uz one provodne tipove 7 m. 



Odmah kod dna (zona a), i to u širini od 7 metara, nailazimo na tipičan 

 sarmatski vapnenac s velikim mnoštvom Tapes gregaria Partsch., Mijtilus mini- 

 nius Poli, Mactra podolica Eichw., Ervilia podolica Eichw.. Cardium obsoletum 

 Eichw., Trochus podolicus Dub. i Cerithium ruhiginosum Eich. Tapes, Cardium, 

 Mytilus i Cerithium zastupani su velikim mnoštvom oblika. 



Na tim vapnencima s tipičnom sarmatskom faunom leže 4 m debeli žućkasti 

 jedri vapnenci (zona b), u kojima potpuno iščezavaju rodovi: Mactra, Ervilia i 

 Trochus podolicus. Cerithium i Cardium zastupani su manjini brojem oblika, dok 

 su Tapes i Mytilus zastupani jednakim brojem, kao i u prvoj zoni. Od novih 

 vrsta javljaju se tu Trochus papilla var. maior n. sp., zatim suhozemni tipovi : 

 Campylaea GjalsMi Brus., Campylaea Pilari Brus., Zonites Gorjanovići n. sp., Zonites 

 f/orensis n. sp., Zonites sp. ?, a od slatkovodnih tipova: Melania Pilari Neum., 

 Planorbis cf. cornu Brogn. i Planorbis sp.? 



U višoj opet 4 m debeloj zoni (c) ostaju u jednakoj množini kao i u prca 

 đašnjim zonama zastupani brahični tipovi Tapes, Mytilus, Cardium i Cerithium, 



