— 5 — 



bila u dodiru s uzduhom. Ta naša voda. n. pr. ona iz dubljiue od 50 m, bila je 

 otprilike prije po godine (u augustu 1913.) na površini južnoga dijela Jadran- 

 skoga mora ili pak Jonskoga mora, gdje se zasitila kisikom. Dolazeći strujom u 

 sjeverne krajeve, oblađivala se poradi navedenih meteorologijskih odnosa, a jer 

 je njezina gustoća bila znatna (at = preko 29), zalazila je u sve veću dubljinu. 

 Tako je dospjela do dubljine od 50 m u Riječki zaliv, izgubivši dakako nešto 

 malo od svoje nekadašnje potpune (100"/o) ili možda i prekomjerne (preko 100%) 

 zasićenosti kisikom, koju je imala, dok je bila ondje na jugu na površini. 



U Planinskom Kanalu bila je temperatura površine na nekim posta- 

 jama dosta niska, tako n. pr. na 31. postaji (8"6"), na 24. (8'3°) pa i u Ljubaću 

 (8"1°). Ako je slatka voda Zavratnice razrijedila more na 24. postaji (32'0"/oo), 

 to ga je ujedno i ohladila. Ponešto je slatka voda mogla sniziti temperaturu i 

 na 31. postaji, jer je njezin S' bio 36'7Voo- U Ljubaću je S' bio 37'l%o, pa se 

 i tu vidi neki utjecaj Zrmanje, no temperatura morske vode fS'l") svakako se 

 snizila više poradi meteorologijskih tadašnjih odnosa, negoli od Zrmanje. Ta na 

 18. postaji, gdje je S manji (36'3 /oo), nego na 17. (37l7oo)i temperatura je 

 ipak viša (9"1") za 1". Prema dubljini raste temperatura, tako da na dnu ima 

 poprečno oko 10-7 C. 



Na jedan ću pojav još svratiti pozornost. U dubljinama od 10 m do dna 

 vidi se u sjevernom i srednjem dijelu Kanala (C 24. do 30), kako se tempera- 

 ture snizuju od jugoistoka prama sjeverozapadu. Tim se smjerom pomiče hladna 

 voda, a na njezino mjesto dolazi toplija voda kroz Paška Vrata. Ta toplija voda 

 iz Kvarnerola teče smjerom prama 22. postaji, gdje su se najgornji slojevi (ot- 

 prilike do 30 m dubljine) prilagodili njezinim temperaturama, a onda zakreće 

 prama Jablancu (C 24.), pa dalje na sjeverozapad. Izuzete su dakako iz svega 

 toga temperature površine, jer mnogo njih stoji — kao što sam spomenuo — 

 pod utjecajem slatkih voda. 



Navodim još i to, da u Planinski Kanal dolazi voda iz Kvarnerola i kroz 

 Prvićka Vrata (C 41.). 



U Kvarne rolu imamo razlikovati dva dijela. Najsjeverniji dio (3., 4., 5., 

 40. i 6. postaja) ima katotermijski, dakle čisto zimski poredaj temperatura, dok 

 u srednjem i južnom dijelu vlada anotermija. Na 23. postaji, koja veže Kvarnerol 

 sa Planinskim Kanalom, a koja ujedno stoji nekako među sjevernim katotermij- 

 skim i južnim anotermijskim dijelom Kvarnerola, ističe se posredujući poredaj, 

 t. j. homotermija. Temperature su malo ne sve jednake od površine do dna, i to 

 oko 10-7« C. 



Toplija voda ulazi u Kvarnerol ponajviše kroz široki kanal među Silbom i 

 Ilovikom, na što nas upućuju površinske temperature (pa i salinitet). Na postaji 

 C lO.a temperatura je najviša (preko 12^) a do 7. postaje sve je niža (11"), ali 

 tako, da stup vode do dna pridržaje anotermiju. 



Kvarner. Na 36. postaji vlada još zimski poredaj temperatura sa 10" na 

 površini; na C 37. istaknuta je ponešto homotermija. dok se na C 38., 39. i lO.a 

 ističe u potpunom obliku anotermija. Osobito 39. i lO.a postaja imadu na povr- 

 šini dosta visoke temperature (preko 12°). i to zato, jer je voda u južnom Ja- 

 dranu bila zimi razmjerno dosta topla. Ona je doprla do Kvarnera, dakako s po- 

 nešto sniženom temperaturom, no ipak ne mnogo, jer je dalmatinske vode nijesu 

 niti osladile (C 39. ima 38'6''/oo), a prema tome niti ohladile. 



Četvrta plovidba (od 16. do 24. maja 1914.). 



Od februara do maja znatno je poskočila temperatura poradi neprestanoga 

 pritjecanja toplije vode sa juga, a dakako i poradi toplijih klimatskih odnosa. 

 Izuzevši postaje sa brakičnom a hladnom vodom, nije temperatura bila nigdje 

 niža od M'/ž^C; na C lO.a, koja je postaja na dohvatu vode otvorenoga mora, 

 pridigla se temperatura pače do 16'7° C. 



Kvarnerol. Počevši od 3. postaje (na Malim Vratima), pa do 10. postaje, 

 temperatura je na površini sve veća: od M-S** dopire do 16'1°. U najjužnijem 

 pak dijelu (C 13., 14., 15.) bila je temperatura oko 15-5". To je nesumnjiv dokaz, 

 da nepatvorena voda s otvorenoga mora ulazi u Kvarnerol među Silbom i Ilo- 

 vikom; dok u najjužniji dio (C 13. i 14.) dolazi hladnija voda iz dalmatinskih 



9 



PRraODOSLOVNA ISTRAŽIVANJA HRV. I SLAV,, SV. O, ^ 



