— 6 — 



kanala. U tome nas mišljenju utvrđuje i salinitet. Na C lO.a bila je slanost 

 38l7oo? ^ na 13. i 14: 37'9°/oo. Da diferencija nije veća, razlog je malena mno- 

 žina vode, koju su dalmatinske rijeke salijevale u more. Da je ta množina bila 

 veća, bez sumnje bi salinitet bio mnogo niži od 37'97oo- 



Na dubokom dnu Kvarnerola bila je temperatura oko 11'1°; prama febru- 

 arskoj temperaturi povisila se tek za nešto oko V2 stepena. 



Riječki zaliv. Na istočnim postajama C 1. i 2. izmjerena je temperatura 

 dne 16., a na zapadnima (C 33., 34. i 35.) dne 22. maja. U ovome razmaku od 

 6 dana opaža se, da se temperatura na površini povisila za 0"4*' dotično za O'G", 

 kako se vidi iz ovih podataka: 



dne 22. maja: dne 16. maja: 



C 35. 34. 33. 32. C 1. 2. 3. 



Om 15-0« 15-3" 1510 14-8" 14-7" 14-7'' 14-8". 



Odatle se jasno razbira, kako se temperatura povećava pomicanjem morske 

 struje, koja kruži po ovom zalivu protivnim smjerom kazaljke na uri. Istina je, 

 da je na 35. postaji temperatura niža, negoli na 34., ali je tome uzrok slatka 

 voda, koja kružeći uz obalu Istre, dopire jednim slabim trakom do nje, te je 

 rastanjuje (36"l7oo) i ohlađuje, dok do 34. postaje jedva dopire (36'7%o). 



Na dnu je temperatura od februara porasla za kojih 0'5* do 0'7". 



Planinski Kanal. U južnoj polovini stoje temperature na površini pod 

 utjecajem zrmanjske vode. Na 18. i 21. postaji, gdje smo pogodili maticu Zrmanje, 

 iznose temperature oko 14°, a salinitet oko 35Voo- Na ostalim su postajama uz 

 visoku slanost i temperature visoke, to j. 15", a to je znak, da smo bili izvan 

 zrmanjske vode. 



U srednjem i sjevernom Kanalu vrijednosti su temperature oko 15°, a neke 

 i nešto niže, kao na pr. kod C 29., 30. i 31., gdje i slanost iznosi tek nešto 

 preko 35''/oo- Toplija voda, koja je iz Kvarnerola ulazila u Kanal kroz Paška 

 Vrata (23.), dopirala je do 22. postaje. Ovdje su temperature od površine do 

 kojih 50 m znatno više, nego na 21. postaji. Sa 23. postaje dopirao je jedan po- 

 vršinski topliji trak vode i do 24. postaje, dok je u dubljini od 5 m i 10 m 

 utjecaj kvarnerolske vode ovdje bio mnogo slabiji, negoli na navedenoj 22. po- 

 staji. A i slanost nas tom osvjedočuje: 



Na 24. postaji slanost je u 5 m i 10 m manja, negoli na C 22., a ovdje 

 opet posve jednaka onoj na 23. postaji. 



Iz svega toga zaključujem, da je voda kroz Paška Vrata bila prodrla u 

 Kanal do 22. postaje, pa da je onda zakrenula prama sjeverozapadu (prema 24. 

 postaji), prisiljena na to od zrmanjske vode, koja joj je dolazila sučelice. 



I kroz Prvićka Vrata ulazila je voda iz Kvarnerola u Kanal; dokazom za 

 to jesu mi mjerenja struje. Na 41. postaji je išla struja (u doba naših posma- 

 tranja) sa NW na SE u dubljini od 5 m i 30 m, a na C 26. u dubljini od 5, 30 

 i 50 m sa WNW na ESE. 



Bit će zadatak kod narednih plovidba, da utvrdim još i to, kamo se po- 

 miče voda na 24. i 25. postaji, pa da onda nađem vezu među strujom u Paškim 

 vratima i onom u Prvićkim vratima. 



Kvarner. Ovdje su temperature na C 10. i C 39. bile izrazito visoko- 

 morske, jer je na površini bilo preko 16" a u 50 m nešto preko 13°. Dakako, 

 da se u sjevernijem dijelu (G 36. i 37.) pomicala voda po površini iz Riječkoga 

 zaliva, pa da je poradi toga hladnija. I po dnu se kroz Vela Vrata pomicala 

 hladna voda (od kojih 11'3°) iz tog zaliva u Kvarner, pa se sastala s toplijom 

 vodom na dnu negdje kod C 37. a; ondje bi u dubljini od 50 m (koje ondje na- 

 žalost nema), imala prosječno oko 12'3o, a taj broj stoji veoma blizu temperaturi 

 za dubljinu od 50 m na nedalekoj 37. postaji. 



