— 10 — 



Voda pak normalno koncentrirana (38'0— 38"2"/oo)i tekla je sa 39. i 38. po- 

 staje prema sjeverozapadu, a zaokrenula blizu C 37.b mimo rta Kamenjaka, pa 

 onda potekla dalje uz obalu zapadne Istre. Vidi se to po slanosti u dubljini od 

 20 m do dna, gdje je slanost bila preko 38"/oo; dok je na C 37. a bila ispod 38°/oo- 

 O jakosti riječke struje zavisi zakrivljenost luka, po kojem teče vođa normalne 

 koncentracije. Ako je navedena struja slaba, onda voda od 38°/oo i u gornjim 

 slojevima sa 38. postaje prelazi 37. postaju (prema sjeveru), zakreće među C 36. 

 i 37.a, pa se vraća prama jugu kroz postaju 37.b. U maju 1914. nije toga bilo 

 poradi riječke struje, koja je znatnom snagom prodirala u Kvarner; tek je na 

 dnu (40 m) bila slaba, tako da je voda od 38"2*^/oo dosegla postaje 37. i 37.b, a 

 bila je blizu i postaji 37.a. 



b) Zasićenost kisikom. 



U maju 1914., kad nije ni pritjecala slanija voda, niti je bilo hladnije 

 negoli u prijašnje godišnje doba, nije do dna Zavalja dospjela sa površine ni- 

 kakva vođa. Po dnu Zavalja pomicala se vođa, koja je doduše dolazila s juga, 

 ali otprilike iz iste dubljine. Poradi toga je bila zasićenost kisikom u maju 

 manja, negoli u februaru. Diferencija je za najveće dubljine Kvarnerola iznosila 

 oko 87o5 a ta se valjada povećala u augustu ove godine. Svakako će nas plovidba 

 u novembru poučiti, je li to mišljenje ispravno. 



3. Opažanja o diafanitetii morske vode. 



V 



Napisao dr. M. Senoa. 



Za mjerenja diafaniteta morske vode služila mi je danju Secchijeva 

 ploča s polumjerom r = 0'25 m, a noću mala električna svjetiljka od 5 svijeća 

 sa subom baterijom. 



Dnevna su opažanja bila obavljana isključivo za sunčanih dana. Vidna dub- 

 Ijina (u metrima) naznačena je ovdje sa (^. 



Postaje su obilježene u suglasju s kartom, koja je priložena na str. 2. ovoga 

 sveska. 



1. Prva su mjerenja izvedena na drugom putovanju (od 16. do 26. novembra 

 1913.), i to u Kvarnerolu, u Poljanskom kanalu i Ljupću (Ljubać), u Planinskom 

 prodoru, pa onda jedno mjerenje u Crikveničkom kanalu. 



Postaja 



dan 



doba 



(f u me- 

 trima 



Postaja 



dan 



doba 



(f u me- 

 trima 



U Planinskom prodoru: 



U Crikveničkom kanalu: 

 O30. 123. nov.l 11»> 50' a. m. 



11 



Ovdje se jasno ističu diferencije diafaniteta za postaje 10. i 11. od diafa- 

 niteta na postajama 14. i 17.; tome je svakako razlog Zrmanja, koja teče kroz 

 Ljubaćke fortice u Kvarnerol, što pokazuje diafanitet na postajama 18. i 19. 



