16 — 



Tablica 2. 



skih postaja) podvrženo u tolikoj mjeri sezonskim promjenama (s obzirom na 

 kvantitet planktonskoga taloga), kaošto područja Riječkog zaliva i Kanala. Za 

 in. plovidbe kvantiteti su prilično podjednako porazdijeljeni po čitavom području 



Kvarnerola. Nešto veće obilje pokazuje tek C 26. 

 i C 23. Tablica 2. Osobito je monotona kvanti- 

 tativna razdioba planktona u gornjih 15 m (po- 

 prečno 3'2 cm^ sa maksimom od 5'3 cm^ kod 

 C 11., a s minimom od 15 cm^ kod C 41. Iz 

 rezultata iznesenih na Tablici 3. vidi se, kako 

 su malene razlike u kvantitetu za razdoblje od 

 8 sati (kvantitet se nešto smanjio). 



Chaefoceras i osobito Bhizosolenia dolaze u 

 velikim množinama. Ac.anthometrona ima malo, 

 SticholoucJie naprotiv mnogo. Od Hy dro me- 

 duza dolaze poglavito Obelia i Fhialidimn. 

 Siphonopliore su zastupane sa Miiggie-om^ 

 dok Diphyes-di nema. Tomopteris dolazi samo na 

 6. postaji. 



Folygordius-\aiYv& dolazi na svakoj postaji 

 u Kvarnerolu. Adinotrocha se javlja na postaji 

 lO.a, Crese'fs na 11., Schizopoda na 4., lO.a i 

 11. postaji. Cumacea na lO.a postaji. Nephrops 

 uorvegicus u scbizopodnom stadiju nađen je samo 

 na 14. postaji. 



Od rjeđih Copepoda spominjemo iz Kvar- 

 nerola : Galanus finmarcMcus^ tenukornis i minor; 

 Anomalocera Patersonii 5 i 9 ii^ 10- postaji ; 

 Caudacia pectinata kod lO.a, 13. i 14. postaje ; 

 Mecynocera Clausii na postajama 10., lO.a, 11. 

 i 14. ; Acartia neglecta na 10., 11. i 14. ; Euchaeta 

 hebes na lO.a postaji. 



Svi se dakle ovi egsotui Copepodi drže 

 više južnoga kraja Kvarnerola, u koji dolaze 

 očito sa strujom iz Zadarskog kanala, samo 

 Calanus Jinmarchicus presiže 9. postaju i do- 

 spijeva sve do uključivo 5. postaje, a mlađi 

 individui i do 4. postaje. Svi ti pomenuti Cope- 

 podi dolaze samo u malenom broju, često pače 

 samo pojedince. Oni se ondje i razplođuju, no 

 imadu se ipak držati samo važnijim kolonistima. 

 Kanalsko područje ovaj je puta u 

 kvantitativnom pogledu osobito oskudno na plank- 

 tonu, jer prema poprečnih 646 cm^ za U. plo- 

 vidbe (za čitav stupac vode) imade sada tek 

 8"5 cm^ planktonskog taloga; izgleda, da je to 

 godišnji minimum (prema jedno-godišnjem opa- 

 žanju). Tablica 4. Osobito velika razlika izlazi 

 za gornjih 15 m, u kojima su uopće kvantitativne 

 mijene više istaknute (1'9 cm' prema 450 cm' 

 za II. plovidbe). Iza godišnjega maksima (II. plo- 

 vidba u novembru) došao bi odmah godišnji mi- 

 nimum (III. plovidba u februaru). 



Razdioba planktonskib masa u gornjem je sloju (0 — 15 m) veoma jedno- 

 lična (maksimum 2'9 cm^ kod G 26., minimum l'O cm' kod C 19.). Nešto veća 

 množina planktona zatečena je kod postaja C 22. i C 24., koje se nalaze na 

 onom proširenom mjestu Kanala, gdje je Kanal u svezi s Kvarnerolom (između 

 Raba i Paga), a onda opet na drugom proširenom mjestu i prolazu iz Kanala u 

 Kvarnerol (između Raba i Krka); to su postaje G 2Q. i C 28. Izgleda, da je 

 s time u svezi i veličina planktona odgovarajućega susjednog dijela Kvarnerola. 

 Veći kvantitet odnosi se više na dublji sloj (ispod 15 m). 



Tablica 3. 



