— 18 — 



Plankton IV. plovidbe. 



Za plaiiktou IV. plovidbe može se s obzirom na njegov kvantitet reći. da 

 je srednje ruke. Poprečna veličina za čitav stupac iznosi 240 crfi^ prema 2r9 cm' 

 za I. plovidbe ; u tome su dakle obje ove plovidbe jedna drugoj blizu. Mnogo 

 su dalje od te srednje veličine mase planktona II. i III. plovidbe. Izgleda, da je 

 doba II. plovidbe (u novembru) vrijeme maksima za planktonsku masu našega 

 istražnog područja; u vrijeme III. plovidbe (u februaru) veličina je planktona 

 (sa 57"3 cm») znatno iznad one srednje količine ljetnih plovidba (1. i IV.). 



Ne samo po poprečnoj veličini čitavoga istražnog područja, nego i po raz- 

 diobi veličina na pojedine dijelove toga područja, stoji plankton IV. plovidbe 

 najbliže planktonu I. plovidbe. Pripominjemo. da to ne vrijedi s obzirom na 

 kvalitativni sastav planktona. Jesu li te kvantitativne mijene unutar jednoga go- 

 dišta strogo pravilne i periodičke, to se na temelju jednogodišnjega opažanja 

 ne može tvrditi svom sigurnošću. — Maksimalni iznos planktona pokazuje Ka- 

 nalsko područje s poprečnih 290 cm^, a za njim dolazi odmah područje Riječkog 

 zaliva i Kvarnera sa 261 cm^ Minimalnu poprečnu veličinu nalazimo na t. zv. 

 vanjskim postajama (lOl em'), a u sredini se kreće područje Kvarnerola sa 

 16"9 cm'. 



Sto se tiče općcne slike fitoplanktona, možemo ustanoviti, da i za IV. plo- 

 vidbe dolazi još uvijek Asterionella u znatnoj množini, no ne u onome stepenu, 

 kao za IH. plovidbe; na prvo mjesto stupaju različne vrste roda Chaetoceras, dok 

 Bhizosolenia-vTste množinom nešto zaostaju. Djelimice dolaze u velikoj množini 

 različne Ceratium-vTste (napose u Riječkom zalivu), dok Feridinum-vrste znatno 

 zaostaju. 



Cjstoflagellata dolaze općeno, no ne u velikim masama. Acanthometron 

 dolazi doduše skoro svuda, ali gotovo svagda u minimalnim veličinama. Sticho- 

 lonche. koji se za III. plovidbe javljao u masama, ovaj put je razmjerno slabo 

 zastupan, jedino na nekim postajama (sa većim dubljinama) dolazi u većoj mno- 

 žini. Zanimljivo je. da su mase SticJiolonche bile inače u površinskom sloju (u 

 gornjih 15 mj, a sad se nalaze na tim nekolikim postajama, gdje ih više ima, 

 svagda u većim dubljinama. I Tintinnoda su u glavnome srednje zastupani, 

 pa ih samo mjestimice ima veoma mnogo (u površinskom sloju). 



Za H y d r o m e d u s e može se uopće reći, da su ovaj put veoma dobro za- 

 stupane 1 s obzirom na broj vrsta i s obzirom na broj uhvaćenih individua. Samo 

 su dvije postaje: C 20. i C 28. (Kanalsko područje, koje i inače nema mnogo 

 Hydromedusa), gdje nije nijedna uhvaćena. Kao karakteristični i vrlo rašireni 

 oblici dolaze u obzir: u prvome redu Aglaura. zatim Slabberia pa Obelia. Phia- 

 Hdium. Steenstrupm, Podocoryne i Solmaris. Siphonophora su dosta slabo za- 

 stupani; ima tek nešto Mugi/iea i Sphaeronedes. Ovaj put je (i to uopće prvi put) 

 uhvaćen jedan primjerak Ephyre. Cydippe, odnosno larvalni Cydippe-stadiji Cte- 

 nophora, veoma su rašireni; isto tako i pelagična Turbellaria. 



Pilidium i Mitraria nalazimo tek tu i tamo u malom broju individua a i 

 nectochaetnih Annelidskih larva ima razmjerno malo, isto tako i Trochophord. 

 Evadne i Fodon općeno su rašireni, no samo u manjim masama. Razmjerno su 

 česte i mnogobrojne ovaj put larve Cirripedia. Veoma su rijetko uhvaćeni 

 pojedini individui Oštra c oda, i to samo u Riječkom zalivu (kod 6' 3. i C 33.). 

 Copepoda ima dosta kao svagda, no ipak ne ekscesivno mnogo. Dekapodske 

 Zoee pokazuju veliku raširenost. 



Larve Gastropoda i Lamellibranchiata nalaze se svuda, a djeli- 

 mice i u velikom broju. Creseis je zatečen na nekoliko postaja (po cijelom pod- 

 ručju), ali svagda pojedinačno. Larve Echinodermata veoma su raširene. 

 Brojem individua najjača su Aurkularia. Treba istaći, da je ovaj put češće 

 negoli inače uhvaćena Bipinnaria, ma da svagda samo u malenom broju individua. 

 Rjeđa je bila Actinotrocha^ dok je Tornaria razmjerno često hvatana, kao i Do- 

 liolum (ovaj u većem broju individua u južnom dijelu Kvarnerola i na vanjskim 

 postajama), a onda i Salpa. Riblja jaja i riblji mlad dosta su slabo zastupani. 



