19 — 



Tablica 6. 



Riječki zaliv i Kvarner poka/Aiju skoro četiri put tako veliku masu 

 planktona, kao za III. plovidbe (261 cm^ prema 69 cm*j. Tablica 6. Riječki 

 je zaliv obilniji planktonom od Kvarnera; najviše ga pokazuje postaja C 34. 

 (ukupno 37'9 cm^), a ta se nalazi na suženom prelazu od Riječkog zaliva u 

 Kvarner. Sredina Kvarnera obilnija je od obalnog 

 područja fisporedi: C 37. a sa 20'6 cm\ a C 37. 

 sa 102 em^ te C 37.b sa 9"9 cm^). I prema 

 Kvarnerolu biva plankton obilniji ((' 3. sa 30'2 

 cm^), samo prema Kanalu nema porasta. 



Što se tiče kvalitativnog sastava planktona 

 u ovome dijelu područja, vrijedi u glavnome ono, 

 što je rečeno naprijed. Upozorili bismo jedino 

 na nalaz Ostracoda (C33. i C 3.), Tornarije, 

 DoUolum i Bipinnanje. Salpe dolaze osobito u 

 Kvarneru. Ascidijska larva uhvaćena je samo na 

 C 32., a Creseis na C 36. Dosta su česta u tom 

 kraju riblja jaja i mlađ. 



Kvarne rol ne pokazuje prema III. plo- 

 vidbi veliku razliku u kvantitetu (poprečnih 16'9 

 cm^ prema 11*8 cm'), to vrijedi osobito za donji 

 sloj (8'5 cm' prema 7'1 cm'). Tablica 7. Jasno 

 se razabira, da je sjeverni dio Kvarnerola obil- 

 niji od južnoga (maksimum kod C 41., C 40. i 



C 5., gdje je sveza s Kanalskim područjem). Tablica 7. 



Chnetoceras i Bhizosolenin slabije su zastu- 

 pani negoli kod III. plovidbe (u mjesecu fe- 

 bruaru); StirJiolo]icJie ima. tsikoder manje, Cysto- 



flagellata prilično mnogo. Od Hy dromedusa 



dolazi opet poglavito Ohelia i Phialidium. zatim 



Aglaiiin. Diphyes-a. i opet nema, a mjesto njega 



smo hvatali svagda samo Muggiaea^ to j. samo 



pojedine dijelove, a nažalost nikada čitav „cor- 



mus" ili cormidium. Tomopteris-a. ima malo. a 



Polygordius-\siVva ovaj put uopće ne ima. Acthio- 



trocha nema mnogo, a i to samo u južnom dijelu 



Kvarnerola. Creseis je nađen samo na postaji 



C 11. i G 12.a. Tornaria je bila prilično raširena, 



i to poglavito u južnom dijelu ; konstatirana je 



evo na postajama C 7., S.a, 9., 9.a, 12.a i 14. 



Podon i Evadne dolaze u većoj množini, 



negoli kod III. plovidbe. Ovaj put dolaze i cir- 



ripedske larve, kojih u mjesecu februaru nije 



nikako bilo. Schizopoda ima samo na postaji 



C 40. i 7. 



Od rjeđih Copepoda ističemo: (Jalanus Jin- 



■marchicus, tenuicornis i minor; zatim Caudacia 



pedinata^ Euchaeta hehes (Q s jajimaj, Mecgnocera 



Clausii i Lahidocera IFoUastoni, pa na najjužnijoj 



točki (postaja (' 12.a) Snpphirma. 



Mladih riba i ribljih jaja opazili smo u 



Kvarnerolu na više mjesta. Kod ulaza u Kvarnerol 



(postaja C 3.) nađena je posve mlada larva od 



A-mphioii'us-di. 



Ulazimo li iz Kvarnerola kroz Poljanski 



kanal. Ninski i Ljubaćki zaliv u Planinski prodor 



ili „Kanal", podaje nam raširenje egsotnih oblika 



neke indicije za to, da struja ulazi ovim putem 

 u Kanal, a ne obrnuto. Tako je Lahidocera nađena na postaji C 15. i C 16., a 

 Calauus pnmarchicus pače još na C 22., dakle u južnom dijelu samoga kanala. 

 Vjerojatno je, da i struja, izvedena od tijeka Zrmanje, koja teče Kanalom od 



