20 



jugoistoka prema sjeverozapadu (paralelno s obalom), povlači sa sobom vodu iz 

 Ljubaćkoga zaliva. Kako u Kvariierolu postaju ti kolonisti prema sjeveru sve 

 rjeđi, tako isto biva i u Kanalu. Razlog pak, zašto tih egsota u Kanalu skoro i 

 ne nalazimo, mogao bi biti taj, što im ne prija ona odviše slatka voda. Čini se, 

 da to mnijenje potkrepljuje i to, što su i oni obični Copepodi, koje tu susre- 

 ćemo, veoma kržljavi. 



Ako naime u jednom predjelu, kaošto je sjeverni dio Jadranskoga mora ili 

 čitavo Jadransko more, od nekojih oblika nalazimo svagda samo po koji pri- 

 mjerak, i to kroz čitavu godinu, onda nam već sama ta činjenica dokazuje, da 

 bi ista forma u tom predjelu morala izumrijeti, kad ne bi od vremena do vre- 

 mena od nekuda drukud pridolazili novi kolonisti. Možemo ih upravo tako pro- 

 zvati, jer to nijesu samo putnici, nego se oni putem i rasplođuju, a neki još i 

 nastavljaju rasplođivanje u novoj svojoj postojbini. No takove familije (u pravom 



smislu riječi), kako su ovdje odviše rijetko po- 



sijane. 



ne mogu se dugo uzdržati. 



Ima doduše 



Tablica 8. 



Volum plankt. ta- 

 loga u cm^ 



0—15 

 m 



15-50 

 m 



50-80 



Suma 



r' is. 



C 19. 

 C 20. 

 C 21. 

 G 22. 

 C 24. 

 C 25. 

 C 26. 

 C 27. 

 G 28. 

 C 29. 

 G 30. 

 G 31. 



Poi)rećiio 

 u onr' : 



45 



4-4 



1-4 



118 



20 



3-8 



20 



10-2 



13-4 



161 



20-9 



5-8 



40 



r< 



21-S 

 32-4 

 26-9 

 16-7 

 13-2 

 15-2 

 13-8 

 8-4 

 18-2 

 221 

 39-2 

 25-7 

 14-7 



3-5 



1-7 

 4-4 



20-7 



3-2 



26-3 

 36-8 

 28-3 

 28-5 

 15-2 

 22-5 

 15-8 

 20-3 

 360 

 38-2 

 601 

 31-5 

 18-7 



290 



Tablica 9. 



takovih emigranata, koji uhvate jači korijen, pa 

 se drže kroz više generacija, pače mogu s vre- 

 menom postati i posve endemički. Na taj su se 

 način uopće i raširile životinje na zemlji. Inače 

 se osobito na kopnu takove forme u novoj na- 

 seobini redovno mijenjaju; iz njih nastaju nove 

 vrste. Nije tako kod planktonata, jer prilike pod 

 kojima ovako pridošli novi naseljenici živu, 

 ostaju u moru više jednolične, a onda baš ono 

 neprekidno gibanje vode, naime morske struje, 

 omogućuje kopulaciju s prvotnim formama, to j. 

 priječi potpunu isolaciju. Odatle evo i taj kosmo- 

 politizam među planktontima. 



Kanal. U kvantitativnom pogledu stoji 

 Kanal s poprečnih 29'0 cm' na prvome mjestu, 

 a razlike su u razdjeljenju dosta znatne. Na jugu 

 nalazimo nagli prelaz u Ljubaćkom prolazu od 

 Kvarnerola Kanalu. Osobito je velika razlika u 

 kvantitetu dubljega sloja {C 15. sa 4'5 cm^, a 

 C 18. sa 21'8 cm^), taj je dakle dublji sloj odije- 

 ljen u oba područja na tome mjestu (Ljubać). 

 Tablica 8. U samome Kanalu, od juga prema 

 sjeveru, opada veličina prema sredini (do 6'25.), 

 u sjevernom je dijelu veličina znatnija, a prema 

 prolazu u Riječki zaliv opet opada. Maksimum 

 se nalazi kod postaje C 29. (60*1 cm'), a mini- 

 mum kod postaje G 22. (1.5'2 cm*). Planktonske 

 mase srednjega proširenoga dijela Kanala stoje 

 očito u svezi s masama sjevernoga dijela Kvar- 

 nerola. 



Kanal nam pruža u pogledu sastava plank- 

 tona prilično drugu sliku negoli Kvarnerol. Tu 

 prevlađuje fitoplankton. Ovamo ne zalazi, ili se 

 bar ne može uzdržati, nijedan pravi kolonist, koji 

 je iz Sredozemnoga mora donesen strujom. Je- 

 dino još po koji Calanus Jinmarchicus (na pr. na 

 postaji C 22.) zabludi amo. Karakter je plank- 

 tona skroz neritički. Velika množina fitoplanktona 

 potječe možda i odatle, što ne ima toliko konsu- 

 menata, pa tako ostaje zaliha ovdje producirane 

 prvobitne organske supstancije još prilično ne- 

 potrošena. 



Za planktonski sastav, koji potječe iz Ka- 

 nala, moramo još osobito istaći, da su na G 22. 

 nađene i Nephrops-larve i to u Mysisstadiju. 



