— 21 — 



Na postaji C 26. i C 21. uhvaćen je Crcseis., a Actmotrocha na C 26. i C 30., 

 Tornaria na (7 27., Bipmnaria na č 28. i C 30., a Salpa jedino na G 22. 



Vanjsko područje ne pokazuje prema III. plovidbi znatnije razlike 

 (poprečno 101 cm^ prema 71 cm^). Tablica 9. Zanimljivo je, da na izlazu iz 

 Kvarnera u sredini {G o7.a sa 206 cm^) nalazimo dvaput veću masu planktona, 

 nego na obadvjema postajama uz kraj (dotično otok) : G 37. sa 10"2 cm^, a 

 C 37.b sa 9"9 cm^ dakle gotovo sasvim jednako. 



U kvalitativnom pogledu nalazimo i ovaj put znatnije razlike prema ostalim 

 područjima. Redovno je naime hvatan Doliolum., a kod G 37.b i jedan primjerak 

 Salpa maiima-africana. Acanfhometron gotovo nikako nije hvatan, kao ni Sticho- 

 lonche. Hydro-Meduse su hvatane redovno (Ohelki slabo), osim Slahherie gotovo 

 samo Trachvline meduse. Napadno je, da Ostracoda nema. I To/vmna je hva- 

 tana {C 37. i G 39.), a dosta su često nađena riblja jaja i mlađ. 



2. istraživanju fltobeiitosa u KTamerskom zavalju. 



Napisao dr. V. Vouk. 



Za vrijeme treće i četvrte plovidbe „Vile Velebita" provađana su istraži- 

 vanja fitobentosa istim načinom, kao i za prve i druge plovidbe. Uspjeh zimske 

 plovidbe u mjesecu februaru bio je vrlo slab, jer je nevrijeme (skoro neprestano 

 južnjak) sprečavalo svaki rad uz obalu. Uspjelo mi je dan prije odlaska „Vile 

 Velebita" proučiti cijeli Bakarski zaliv, a za vrijeme vožnje moglo se samo na 

 dva mjesta dredžati, i to u kanalu Poljanskom kod otoka Paga i kod postaje 

 G 10. u blizini otoka Silbe. Osim toga sam našao u zalivu Sv. Eufemije na otoku 

 Rabu od jugovine na kopno izbačene ove alge: Codium adhaeretis (Cabebra) Ag., 

 Godium Bursa (L.) Ag., Sphacelaria scoparia (L.) Lyngb., Laureneia papiltosa 

 (Forsk.) Grev., GaUithaninion seopulorum Ag. i Gorallina corniculata L. 



Za vrijeme proljetne plovidbe pogodovalo je vrijeme mnogo bolje, pa sam 

 mogao pretražiti ova litoralna staništa: Cijeli Bakarski zaliv, Podol na zapadnoj 

 obali otoka Suska, okolinu mjesta Raba na otoku Rabu i istočnu obalu otoka 

 Paga ispod mjesta Lun. Dubljine su pretražene, koliko je dostajalo vremena, 

 dredžanjem i to : u kanalu Poljanskom, kod postaje C 21., na zapadnoj strani 

 otoka Suska kod Podola, kod postaje C 10. u blizini otoka Silbe i u blizini rta 

 Sorinj na otoku Rabu. 



Zasada ne ću ovdje iznositi opažanja o sezonskim promjenama, koje se 

 mogu lako razabrati iz priloženog popisa sabranih alga. Tek jedno mogu pripo- 

 menuti, što se iz popisa ne vidi, i to, da su se u proljetnoj sezoni razvile u 

 silnoj množini bentoske diatomeje. Sve alge pa kamenje i kamenčići obrasli su 

 upravo različnim diatomejama. Te zasada nijesam određivao, jer će to biti i 

 onako posebna zadaća prigodom obrađivanja planktonskih diatomeja. 



Bakar i Bakarski zaliv. 



Dan prije odlazka „Vile Velebita" (15. februara i 15. maja) prošao sam 

 barkom glavna karakteristična staništa zaliva, onda luku, Sarzinovo, pećinasto 

 dno kod Podrta i Babnova, Dasyeladu s-formsiciju kod Dobre i Potočina, te 

 Zostera-livside kod Crnoga i Bakarca. Vegetacija je u obje sezone veoma mršava. 

 Uz obalu se u zimskoj sezoni osobito ističu Geramium-vrste. pa CalUthamnion 

 con/mbosum, koji kod Babnova i Podrta u emersionoj zoni obrubljuje kamenje i 

 pećine, što vire iz mora. Na istom staništu u dubljini do 5 — 6 metara nalazi se 

 ljeti bujna Cystosira-vegetacija, dok ona u zimi a pogotovu u proljeće gine. 



PRIRODOSLOVNA ISTRAŽIVANJA HRV. I SL.AV., SV. 5. 4 



