Morska vegetacija Bakarskoga zaliva. 



(Sa 3 slike.) 



Friniljeno u sjednici razreda matcmaticJco-prirodoslovnocja Jugoslavenske akademije 



znanosti i umjetnosti dne 4. marta 1915. 



Napisao dr. V. Vouk. 



(Izrađeno u botaničko-fiziološkom zavodu kr. sveučilišta u Zagrebu). 



Dva su razloga, s kojih kanim napose prikazati morsku vegetaciju Bakar- 

 skog zaliva. Prvi je razlog taj, što u poznatom Lorenzovu djelu' o morskoj 

 vegetaciji Kvarnera ne nalazimo uza svu opširnost prikaza skoro nikakovih 

 mjesnih oznaka, tako da je fitogeografska slika posve nedostatna. Stoga sam 

 odlučio prikazati u više navrata geografske skice o vegetaciji u prvom 1-edu 

 Hrvatskog Primorja, a onda ostaloga Kvarnerskog zavalja, i ispraviti kod toga 

 zastarjele Lorenzove navode. Bakarski zaliv, ma da je malen opsegom, tako je 

 prirodno zaokružen, a ■ k tome po svojim fizičko-geografijskim prilikama tako 

 osobit, da mi se činilo zgodno, prikazati posebnu sliku njegove vegetacije. 



Ovaj prikaz imam zahvaliti Jugoslavenskoj akademiji, koja mi je omogućila, 

 da sam u svemu četiri puta pohodio Bakarski zaliv u svrhu istraživanja morske 

 vegetacije. Prvi put posjetio sam u tu svrhu Bakarski zaliv u mjesecu augustu 

 1913., pa sam temeljito proučio vegetacione prilike prošavši barkom od Bakra 

 uz istočnu obalu do Bakarca, a odatle uza zapadnu obalu do Bakra. Ostali pohodi 

 i istraživanja padaju u vrijeme odlaska „Vile Velebita" na desetdnevno putovanje 

 u svrhu istraživanja Kvarnerskog zavalja'"^ i to 15. novembra 1913., pa 15. februara 

 i maja 1914. Obično sam upotrijebio dan prije odlaska iz Bakra za istraživanje 

 zaliva, motreći kod toga osobito sezonske promjene; u novembru su ta istraži- 

 vanja bila poradi nevremena spriječena, te sam se morao zadovoljiti opažanjima 

 sa obale. Osim ovih istraživanja uz obalu, za koja su mi služile obične sprave 

 za sabiranje alga do dubljine od 5 metara, pretražio sam i dno u sredini zaliva 

 s pomoću velike dredže za dno. Dredžanja su se obavljala dvaput i to na po- 

 vratku „Vile Velebita" u Bakar. Oba puta iznijela je dredža na površinu sam 

 mulj bez traga ikakove vegetacije. Iz karte, priložene u spomenutom Lorenz-ovu 

 djelu, razabira se, da je i on dredžao u Bakarskom zalivu, no o tome nije nigdje 

 napose izvijestio. 



Kod određivanja alga služio sam se u glavnome djelima: Hauck: Die 

 Meeresalgen Dcutschlands und Oesterreichs=*, Migula: Algen*, De Toni: Syl- 

 loge algarum omnium hucusque cognitarum i Camerloher: Die Griinalgen 

 der Adria"^. 



1 Lorenz: Phjsikalische Verhaltnisse und Verteihmg der Organismen im Quar- 

 nerischen Golfe. Wien 1863. 



■•' Izvještaji o naučnom istraživanju Jadranskog mora god. 1913. 

 i 1914. „Prirodoslovna istraživanja Hrvatske i Slavonije", izdaje Jugoslavenska akade- 

 mija znanosti i umjetnosti. Sv. 2. i 5. god. 1914. Zagreb. 



3 Rabenhorst: Kryptogamenflora von Deutschland, Oesterreich und Schweiz, 

 2. Bd. Leipzig 1885. 



* Thome: Flora von Deutschland, Oesterreit'li und Schweiz. Bđ. VI. Kryptoga- 



men-Flora 1907. 



^ Berlin, Verlag Gebr. Borntraeger 1915. 



Pra RODOSLOVNA ISTRAŽIVANJA HRV. I SLAV., SV. 6. 1 



