Fizikalii()-i2;eogiafski odnosi. 



(Položaj, dubljina, dno, slanost, temperatura, plima i osjeka, vjetar). 



Bakarski zaliv. najveći od zaliva Hrvatskoga Primorja proteže se. provalivSi 

 obalu u obljku stopala, smjerom od sjevera prema jugoistoku u duljini od 4'5 

 kilometra. Širina mu je na najširem mjestu oko 1100 metara. Obale zaliva pri- 

 lično su strme, osobito sjevero-zapadna obala, koja se prilično strmo spušta do 

 dubljine od 25 metara. Jugoistočna obala spušta se laganije u more, pa je oso- 

 bito karakteristična po tome. što obiluje slatkim vrelima, koja izviru dijelom tik 

 uz obalu, dijelom u samom moru, čineći virove zvane „vrulje". Nekoja od vrela 

 ne presuše niti preko ljeta, tako n. pr. Jaz u samome Bakru, pa vrela kod Po- 

 točina, Dobre i Crnoga. U proljeću je čitava ova obala puna vrela. Najjače je 

 pomenuto vrelo Jaz. koje je pače tako jako, da tjera i motore za električnu 

 silu. To je vrelo obzidano, pa je uvijek puno bujno razvijenih slatkovodnih alga. 

 Tu sam našao među mahovinom (Fontinalis sp.) dugačke vlasulje. koje čine vrste: 

 Spirogijra bellis (Hass) Cleve. Sp. porticdlis (Mlill.j Cleve. Zi/gnetna cruciatum 

 (Vauch.) Cleve i Cladophora glomerata (L.) Ktltz. Drugo veoma jako vrglo nalazi 

 se kod Crnoga; ono je osobito u proljeću veoma jako, pa se šum vode čuje na 

 daleko. U proljeću sam našao vrela pače na susjednoj obali kod Podrta i Bab- 

 noga, gdje inače u ostalim godišnjim dobama nema ni traga kakvim vrelima. 



••w- -•-•.■ •.-.-•v! :■•. •...-.•.■.:. ■..':.rrU- 

 I 

 < 

 I 

 I 

 1 

 • 



Mulj bez vegetacije Pijesak sa kamenjem; Neobrasli valuci Obraslo 



obraslo dno obalno kamenje 



SI. 1. 



Ta silna množina slatke vode. koja se izlijeva osobito na istočnoj obali, 

 utječe veoma na fizikalno-geografske prilike zaliva. U prvome je redu kvalitet 

 morskog dna uvjetovan djelovanjem tih vrela. Tik uz obalu, na jedno dva naj- 

 više tri metra, prekriveno je dno valucima srednje veličine, koji su prema dub- 

 Ijini sve veći i rjeđi, pa su sve više prekriveni pijeskom i muljem. Uz rub mora 

 nalazi se obično malo veće kamenje, koje je obraslo osobitom Horom, dok je 

 zona valutaka kao gibljivo i za naselenje vegetacije neudešeno tlo posve ne- 

 obraslo. Tek iza zone gibljivih valutaka dolazi opet obraslo tlo; to je mjestimice 

 sačinjeno od većeg u pijesak uglibljenog kamenja, dok je opet mjestimice posve 

 pjeskovito, no obraslo, prelazeći kod dubljine od 7 metara u sam mulj, koji za 

 naselenje vegetacije također nije podesan. Prilike tla s obzirom na vegetaciju 

 slične su posve prilikama u jednome dijelu Tršćanskog zaliva, kako ih prikazuje 

 Techet^ (SI. 1.). Susjedna obala ima takovo isto obličje samo kod Sarzinova. 

 gdje se u istini nalazi i posve ista vegetacija. Lagano spuštanje obale, te pjesko- 

 vito pače muljevito dno, svakako je posljedica djelovanja jakih vrela, koja do- 

 nose sa sobom množinu pijeska, koji lagano zasipava dno. Da je tome tako, naj- 



' K. T e c h e t : Uber die marine Vegetation des Triester Golfes. Ablianđlungen 

 der k. k. zoolog.-bot. Gesellschatt in Wien. Bd. III. Heft o. 



