— 3 — 



bolji je dokaz, što sam našao, da su u svibnju, kad su vrela najjača, podmorske 

 livade Zostere i Dasycladus-a upravo prekrivene muljem. Finiji pijesak taloži se 

 bliže uz obalu, pa ga kod Crnog prema Bakarcu ima silno mnogo, dok se još 

 :finiji taloži kao mulj u sredini zaliva. Zaliv ima najveću dubljinu 38 metara, 

 gdje je dno prekriveno najfinijim muljem, kako se razabira i iz karte e. i kr. 

 ratne mornarice*. Zapadna obala počevši od Sarzinova preko Podrta i Babnoga 

 pa do ulaza u zaliv i prijeko kod Kavranića prema Bakarcu, ima obala posve 

 drugi karakter. Obala se spušta strmo u more, te je krševita i puna morskih 

 grebena, koji mjestimice vire i iznad površine. Takovo pećinasto dno osobito je 

 prikladno za naselenje vegetacije, a poglavito Cystosira nalazi na ovakovom tlu 

 dobru podlogu. U istini ima ovo područje svoju osobitu floru. 



Ima i druga veoma važna osobitost Bakarskog zaliva, uzrokovana hladnim 

 vrelima, a to je snižena slanost morske vode. Ovaj je faktor osobito važan 

 za karakter vegetacije; s toga sam razloga svakiput uzeo za vrijeme istraživanja 

 na različnim mjestima morske vode, koju je g. prof. F. iSandor istražio ke- 

 mijski s obzirom na slanost. Vodu sam crpao s pomoću Meyerove boce ili crpala 

 obično iz dubljine od 1 — 2 metra ili opet sa površine. 



Za poredbu slanosti u zalivu i u Kvarneru donosim ovdje prije svega t a- 

 b e 1 u, u kojoj je prikazana slanost na ulazu u Bakarski zaliv pred Kraljevicom 

 na staciji 32., pa koju je također izradio prof. vSandor'^: 



Stacija 32. pred Bakarskim zalivom. 



D ubi j ina 





 5 



10 

 20 

 30 

 40 

 50 



metara 



Zima 

 (16. febr.) 



34-45 



37-21 

 37-90 

 38-22 

 38-30 

 38-97 

 38-42 



Proljeće 

 (16. maj) 



14-81 

 36-76 

 37-52 

 37-74 

 37-94 

 37-94 

 37-94 



Ljeto 



(3. sept.) 



36-94 



37-47 



37-38 



Jesen 

 (23. nov.) 



32-90 

 36-96 

 36-96 

 37-63 

 36-92 

 37-84 

 37-38 



Iz ove se tabele razabira, da poprečna slanost iznosi oko 37-5%o. dok u 

 Kvarneru i Kvarnerolu slanost ima poprečno uvijek preko 38"/oo- Osim toga se 

 razabira, da je slanost mora na ovome mjestu najmanja na površini, što dolazi od 

 slatke vode, koja iz Bakarskog zaliva struji po površini. Dalje je najmanja sla- 

 nost u mjesecu maju, kad su vrela najjača. U samom zalivu slanost je još manja; 

 to pokazuju brojevi koji slijede : 



Slanost u Bakarskom zalivu. 



' Golf von Fiume. XII. e — 4. Aufgenommen im Jahre 1S67 unter der Direktion 

 des k. u. k. Fregattenkapitiins T. e s t e r r e i c li e r. 



^ Izvještaji o istraživanju Jadranskoga mora god. 1913. i 1914., 1. c. 



