— 4 — 



Ma da u ovoj tabeli nema brojeva za slanost u jeseni, ipak se razabiru 

 prilike slanosti. Minimum slanosti iznosi u maju, kad su vrela najjača, na povr- 

 šini poprečno lo'34"/oo. Najveća slanost zabilježena je kod Babnoga, gdje se u 

 istini nalazi najbujnija vegetacija rodoficeja. Svakako ima Bakarski zaliv karakter 

 periodične brakičnosti. koja dozvoljava nastanjenje samo eurihalinim vr- 

 stama alga. Da u istini postoji osobiti odnos između slanosti i vegetacije, bit će 

 prikazano u drugom poglavlju ove rasprave. 



U odnosu s množinom slatkih vrela stoji i sniženje temperature 

 morske vode. U samom zalivu nije temperatura napose mjerena, jer za pozna- 

 vanje temperaturnih odnosa dostaju ona rnjerenja na ulazu u Bakarski zaliv 

 (stacija 32j, koja su izveli prof. Gavazzi i Šenoa'. U samom zalivu bit će ja- 

 mačno temperatura mjestimice još manja. 



Temperatura mora pred Bakarskim zalivom fu C"j. 



Izvan zaliva u Kvarneru temperatura je poprečno za 2 — 3*^ veća. Bakarski 

 je zaliv prema tome mnogo hladniji, te dopušta nastanjenje većinom euritermnim 

 vrstama. Zanimljivo je, da sam u blizini pristaništa „Vile Velebita" našao tri 

 vrste, koje se inače bilježe za Istočno more, a to su : Ceramium Deslongchampu 

 Chauv, Fohjsiphonia urceolata (Lightf.) Grev. i Edocarpus dasijcarpus Kuck. Sve 

 su te tri vrste nove za floru Jadranskog mora. Vjerojatno je, da su ovi „bore- 

 alni tipovi" preneseni istom u novije doba u Bakarski zaliv, i to „Vilom Vele- 

 bita", koja je građena u Kielu. U Bakarskom zalivu našle su jamačno prikladne 

 piilike za razvitak. 



Od vjetrova, koji donekle uplivaju na morsku vegetaciju, prouzrokujući 

 jako gibanje mora, dolazi u obzir samo bura, koja se sa sjeveroistoka snažno 

 spušta u zaliv osobito u zimi. Cesto se more od bure zapjeni i zapuši. Budući 

 da bura uzbiba more samo na površini, djeluje malo na vegetaciju, a nije opet 

 tako čest gost, da bi mlatanjem mora mogla uzdržavati supralitoralnu vegetaciju 

 sa karakterističnim zastupnikom Catenella Opuntia. U supralitoralnoj zoni nijesam 

 našao nikakovih alga. Drugi je veoma važan vjetar za morsku vegetaciju južno- 

 istočnjak; „široko" (scirocco) ne dolazi u obzir, jer je Bakarski zaliv od ovog 

 vjetra i s njim skopčanoga dubokoga gibanja mora svojim prirodnim položajem 

 dobro zaštićen. Zato ni ne nalazimo u Bakarskom zalivu nigdje veću množinu 

 izbačenih otkinutih alga, koje inače na mjestima izloženim široku i buri (osobito 

 morske trave l'osidoma i Zostera) nalazimo u čitavim naslagama. 



Plima i osjeka, koja je važna za litoralno vegetaciono područje, ima u Ba- 

 karskom zalivu razmak po prilici ±. 25. 



Upoznavši glavne faktore, o kojima je vegetacija zavisna, možemo prijeći 

 na razmatranje same vegetacije. 



^ Isporedi Izvještaje o naučnom istraživanju Jadranskog mora god. 1913. i 1914., 1. c. 



