) — 



Vegetacioiii odnosi. 



Morska je vegetacija svakako u prvome redu zavisna o kvaliteti morskoga 

 dna ; prema tome možemo u Bakarskom zalivu razlikovati ova vegetaciona pod- 

 ručja : 



1. Područje luka. 



2. Područje valutaka. 



3. Područje pijeska. 



4. Područje grebena. 



Područje luka razlikuje se od ostaloga područja toliko, što dno nije 

 čisto, već puno različnih otpadaka organskoga podrijetla, koji potječu od čovječje 

 ruke. Poradi toga obiluje voda u lukama organskim spojevima; ako k tome pri- 

 dodamo još onečišćenje vode kloakama, jasno je, da u lukama može postojati 

 samo osobita vegetacija. I samo dno pokazuje različnu tvorbu. Dijelom je zamu- 

 Ijeno. dijelom prekriveno kamenjem različne veličine, dijelom je opet prekriveno 

 različnim predmetima, nabacanim od ljudske ruke. Ukratko — takovo je dno 

 upravo tvorevina ljudske ruke. U takvim prilikama naselila se tu vegetacija, 

 običajna skoro za sve luke Jadranskog mora. Ulva Laduca, koja najbolje uspi- 

 jeva u takovoj onečišćenoj vodi, ovdje se upravo bujno razvila. Uz rub mora ne 

 izostaje na kamenju ni Enteromorpha intesthialis, koja se osobito bujno razvila 

 upravo na mjestima, gdje slatka voda uvire u more, čineći na kamenju jasno- 

 zelene pragove. Te dvije vrste najobičniji su stanovnici luka, osobito Entero- 

 morpha^ koja se razvija svuda i na uzetima i na barkama i brodovima upravo 

 na rubu mora. Kod Primorja ima još u samoj luci dobro razvijenih primjeraka 

 od vrste Fiicus virsoides, a na njima rastu epifitički vrste : EnteroviorpJia i FJcfo- 

 carpus littoralis. Posljednju vrstu našao sam samo u ovom području, a bujno se 

 razvila i na tunerskim mrežama, koje su položene u moru. Osim tih vrsta ima 

 uz obalu i velika vrsta Chaetomorpha chlorotica, koja dolazi obično u brakičnoj 

 vodi. Malo dalje prema pristaništu „Vile Velebita^, gdje je voda jamačno čišća, 

 može se naći i rodoficeja. Još dosta u blizini vrela razvile su se različne Cera- 

 mium-vTste i PohjsipJionia-vr&te. Među ovima se ističe u blizini izvora osobito 

 Ceramium radicnlosum; za tu vrstu spominje i Schiller', da dolazi na ušću 

 Timava u Tršćanskom zalivu uza slanost od 0'05 — 2'85*'/o, dok kod normalne 

 slanosti od 3'8" o gine. Za uspijevanje te vrste ne smije temperatura prekoračiti 

 20" C, pa je prema tome razumljivo, da se i ova vrsta u Bakarskom zalivu bujno 

 razvila. Osim pomenute vrste dolaze ovdje i rodoficeje : PoUjsiphonia sertnlarioides 

 i F. urct'olata, za koju sam posljednju vrstu spomenuo, da je valjada donesena iz 

 Istočnog mora. Na ovećem kamenju, u dubljini od 2 — 3 metra, može se naći i 

 vrsta Cystosira, koja je ovdje u takovom zakržljalom stanju, da je nije moguće 

 odrediti. Valjada je to Cijstosira ahrotmiifoUa, koja je vrsta inače u zalivu obična. 



Područje valutaka. To se područje proteže od Podboka pa sve do 

 Bakarca i na susjednoj obali kod Sarzinova. Područje valutaka može se podijeliti 

 u tri zone. Tik uz obalu ima mjestimice ovećih valutaka, koji su tako veliki, da 

 ih valovi ne mogu micati. Na takovom kamenju, koje je za plime u vodi, a za 

 osjeke u zraku, može se mjestimice naći shizoficeja Rivularia pohjotis, dok se 

 opet tu i tamo načinila smede-rđasta kora od vrste Lithoderma adriaticum. Ispod 

 osjeke nalazi se do dubljine, koja je u dohvatu gibanja valova, zona manjih va- 

 lutaka, koji su gibljivi i poradi toga posve neobrasli. Ispod ove zone dolazi istom 

 zona valutaka, koji su uloženi u pijesak i obrasli vrstom Dasydadus davaeforniis, 

 koja ovdje čini čitave formacije. Svaki valutak posve je obrastao upravo minija- 

 turnom šumicom od steljaka ove alge. I L o r e n z spominješ da Dasydadus do- 

 lazi u silnim množinama na mjestima, gdje izvire slatka voda, n. pr. na ušću 

 Rječine. Čudno je samo, da istu vrstu Lorenz' ne bilježi kao posebnu forma- 



^ Schiller J. : Zur Morphologie und Biologrio von Ceramium radicnlosum Grun. 

 Oesterr. bot. Zeitschrift. Jahrg. 1908; br. 2 13. 

 ^ Lorenz: 1. c, str. 233. 



