— 6 — 



čiju ili facies, dok se ona faktično razvija u silnoj množini uz osobite životne 

 uvjete. U Bakarskom zalivu čini Basycladus formaciju počevši tamo od Škalja 

 pa sve do Crnog, a ponešto i kod Sarzinova. Uz Dasycladus se može naći i jedna 

 zakržljala Laure ncia-vv&t-a. (valjada ohtusa?). a k torne se gdjegdje pridružuje i 

 Sphacelaria cirrhosa. Na pojedinom kamenju kod »Škalja našao sam i Gelidium 

 miniatum, a tu i tamo solitarau primjerak vrste Ainphiroa rigida i tek možda 

 zalutali primjerak Viđali je (Vidalia voluhilis). Tu i tamo ima u ovome području 

 i ovećeg kamenja, na kojem se razvila Cystosira (abrotanifolia?) sa epifitički 

 dobro razvijenom vrstom Valotiia utricularis. Istu formaciju nalazimo i na su- 

 sjednoj obali kod Sarzinova, no tu je više miješana s područjem grebena, na 

 kojima se osobito bujno razvila Cladophora prolifera, miješana mjestimice sa 

 ( 'Jiaetoniorpha aerea. Kod Crnoga sam našao i veoma mnogo vrste Acetahularia 

 mediterranea, koja je ovđe poradi utjecaja slatke vode posve degenerirala, dok 

 sam je na susjednoj obali, malo podalje od Babnoga već prema ulazu u zaliv, 

 našao na jednakom području valutaka početkom septembra posve normalno i 

 bujno razvijenu. Tu je Acetahularia na kojih 200 metara upravo prekrila dno 

 bjeljkasto-zelenkastim sagom do dubljine od 3 metra, čineći gotovu formaciju. 

 Osim ovoga staništa za Acetabulariju spominjem i zidove mola kod tvornice ce- 

 menta, gdje dolazi opet u silnoj množini do dubljine od 5 metara. I za Acetabu- 

 lariju spominje Lorenz*. da dolazi mjestimice u silnoj množini poglavito u 

 blizini vrela. Postoji ali ipak velika razlika između vrsta Dasycladus i Acetahu- 

 laria, jer ova poslednja ipak ne podnosi tako jako oslađenu morsku vodu kao 

 Dasydadus. Acetahularia dolazi kod Crnog, kako sam već spomenuo, u silnoj 

 množini, no posve degenerirana. Primjerci su za polovinu manji, pače još manji, 

 a klobučići su neravni i po sredini prema gore svinuti (Tabla. si. 1.). 



Područje pijeska. U samoj Bakarskoj luci nalazi se mjestimice pod- 

 ručje finog pijeska, na kojem uspijeva Zostera marina. Duž čitave istočne obale 

 sve do Bakarca proteglo se ovo područje u dubljinu od 3 — 7 metara. Na tome 

 području uspijeva osobito bujno morska trava Zostera. čineći čitave podmorske 

 livade, koje se razvijaju osobito povoljno poradi slatke vodel 



Zo,9^em-livade protežu se i kod Podrta i Babnoga, no istom ispod područja 

 grebena počevši od 4 — 5 metara dubljine i dublje. Kod Crnoga pa prema Ba- 

 karcu čini ove livade Zostera nema Roth., koju vrstu bilježi Hegi' za Kvar- 

 nerske otoke i Hrvatsko Primorje. /^o.sfer«-formacija obično je posve jednolična 

 bez primjese drugih oblika. Na lišću Zostere mogu se doduše naći klice različnih 

 alga, osobito rodoficcja, no te ne izrastu. Tek Melohesia memhranacea prevukla 

 je lišće u boljem razvitku. 



Područje grebena. Ovo se područje proteže, kako je već spomenuto u 

 prvom dijelu rasprave, od Sarzinova i Podrta pa sve do ulaza u zaliv i dalje 

 ispod Kavranića do tunera u Bakarcu. Morski grebeni vire djelimice iz mora, 

 te se spuštaju strmo do dubljine od 5 — 8 metara. Značajna je alga za ovo pod- 

 ručje Cystosira ethrofaniffjlia. koja ovdje čini potpunu formaciju. Osobito bujno 

 razvijenu tu algu našao sam u septembru. Na Cistosiri su se razvile u isto 

 vrijeme kao značajne pratilice : Chrysimenia uvaria, FeysonelHa sepiamaria, Rho- 

 dymenia Palmetta i CoraUina rubetis. Osim tih značajnih pratilica dolaze ovdje i 

 vrste: Sphacelarici cirrhasa, Padina Favonia, Dictyota linearis, pa J'alonia utri- 

 culariSj Laureneia ohtusa. Polysiphonia fniticulosa, Ceramium tenuissimum, Geli- 

 dium miniatum, Spyridia Jilamentosa i dr. I kod Kavranića dolazi posve ista 

 formacija, tek uz obalu do dubljine od najviše 1 metra može se naći vrsta Cy- 

 stosira corniculata, a sasvim uz. rub mora na grebenima Fucus vlrsoides. Ovdje 

 sam našao, osobito dalje prema Carevu, bujno razvijene fertilne primjerke vrste 

 ]Vrangelia pjenicillata. 



Sezonske promjene vegetacije. Dok je u augustu i septembru, a 

 po svoj prilici i u oktobru i novembru, vegetacija prema prilikama bujno razvi- 



. ^ L r e n z : 1. c, str. 232. 



2 Isporedi J. S c h i 11 e r a : Oeste.rreichische Adriaforschung. Bericht iiber đie 

 all^emeinen biologischen Verhjiltnisse der Flora des Adriatischen Meeres. Internationale 

 Revue d. gesamten Hvdrobiologie n. Hvđrographie 1914. . ' 



3 G. Hegi: IHustrierte Flora von Mitteleuropa, Bđ. I.; str. 142. 



