— 7 — 



jena, to je u februaru do konca maja slika vegetacije posve drukčija. Poglavito 

 se ta promjena opaža u području C ijstos i ra- formacije. Tu su u februaru vrste 

 Chrijsimenia. RJiodijmenia i Polysiphoiiia posve izginule ; vide se tek pojedine 

 hrpice Peysonellia-YTste. koje do maja također posve nestaje. Pače ista Cystosira 

 gine u maju, pa se vide samo njezini kauloidni ostanci. I u ostalim područjima 

 izgleda vegetacija od februara do maja veoma kukavno. Dasijeladus doduše pre- 

 živi i tu periodu, no zato trpi više Zostera. Ljetne rodoficeje, a pogotovu feofi- 

 ceje ginu posvuda. Mjesto tih vrsta pojave se doduše neke druge ; tako se n. pr. 

 zimi javljaju u litoralnoj zoni osobito bujno razvijene vrste : Callithamnion co- 

 rijmhosmn i I^oJijsiplioHta subulata. Te dvije rodoficeje javljaju se osobito u pod- 

 ručju grebena obrubljujući crvenim pojasom njihove rubove. U maju prevlada- 

 vaju od rodoficeja različne Ceramitim-vrste. a uz ove se osobito ističu i neke 

 Cladophora-vrste. među njima Cladophora Menegh'niiana. Uzrok poradi kojega 

 vegetacija pada u proljeću na minimum, valjada je osobito snižena slanost i tem- 

 peratura, koja je najznatnija u to doba, kad su obalna vrela najjača. U otvorenom 

 je moru vegetacija alga najbujnija u maju, dok je u Bakarskom zalivu najbuj- 

 nija u jeseni. 



Razdioba vegetacije u Bakarskom zalivu. U svemu sam dosada 

 zapisao za Bakarski zaliv, kako se iz priloženog popisa vidi, 78 različnih vrsta, 

 među kojima s obzirom na razrede i rodove postoji razmjer, koji slijedi : 



Rodovi Vrste 



Schizophi/ccae 6 . . . . 7 



Chlorophyceae 16 .... 25 



Phacophyceae 7 .... 13 



RJiodophyceae 20 .... 33 



Jasno se razabira, kako je broj hloroficeja u odnosu prema rodoficejama 

 prilično velik, pače bi se moglo reći, da hloroficeje prevladavaju. Usporedivši 

 broj rodova i vrsta, koje sn uopće zastupane u Jadranskom moru [po Haucku, 

 1. c, od hloroficeja 22 roda sa 80 vrsta, a od rodoficeja 80 rodova sa 260 vi-sta] 

 sa brojem u Bakarskom zalivu, dobivamo ovaj brojčani odnos hloroficeja prema 

 rodoficejama: 



Rodovi Vrste 



B akar ski zali V . . . 1:2 1 : 1*2 



Jadransko more . . 1: 36 1 : 4'5 



Ovi brojevi pokazuju jasno, koliko su rodoficeje slabije zastupane u Ba- 

 karskom zalivu. Uzrok za taj uzmak rodoficeja svakako je opet sniženje slanosti, 

 koje podnose bolje hloroficeje negoli rodoficeje. 



Prema dosadašnjem razmatranju možemo u Bakarskom zalivu razlikovati 

 Ove formacije : 



1. Ulvetum; formacija, koja dolazi u području luka, s pratiocima Entero- 



morpha intestinalis, Chaetomorpha chlorotica i Ectocarpus lit- 

 toralis. 



2. Dasycladetum; formacija je posve čista bez stalnih pratilaca, a ve- 



zana je na područje valutaka. ^ ? 



3. Zosteretum; čista sastojina na području pijeska. 



4. Cjstosir-etu m ; formacija je vezana na područje grebena, a čini je 



7 •: /:\, .Cystosira abroianifoUa sa stalnim pratiocima: Chrysimenifi 



uvaria, PeysoneUia squamana, Rhodymenia Palmetta, a k tome 



. dolaze gregarni sastavci: Sphncelaria cirrhosa, Laure?icia 



obtusa, Spyridia p'lamentosa, PolysipJionia fruticulosa \ Va- 



lonia utncularts. '. ■ • . • 



Razdiobu tih formacija prikazuje priložena fitogeografska skica (Slika 2.;. 



