pomicanju morske vode u Kvarnerskom zavalju. 



(8a 2 slike). 



Primljeno u sJednirA razreda matematičko-prirodoslovnogu Jugoslavenske akademije 



znanosti i umjetnosti dne JO. aprila l!fl5.'^ 



Napisao član dopisnik dr. ApvTitr Gavazzi. 



Već u polovini 17. stoljeća bila je u glavnini potezima poznata cirkulacija 

 vođe na površini Jadranskoga mora'; a 200 godina kasnije Smytli^ je ponovno 

 istaknuo, da se voda pomiče na površini smjerom, koji je protivan kazaljci na 

 uri. Indirektnim je putem tu činjenicu utvrdio nedavno A. G r u n d, i to na 

 osnovi pomicanja isoterma morske vode tečajem godišnjih doba. 



Po njegovom mišljenju voda se na površini pomiče na d a n za 4'5 do 5 

 pom. milja (10 — ^11 cm/sek). u dubljini od 30 m za 3 do 35 pom. milje (6'4 — 

 7'5 cm/sek), u dubljini od 50 m oko 2 do 2'5 pom. milje (43 — 5'4 cm sek), a u 

 duljljini od 100 m za 1 — 1"5 pom. milje (21 — 3'2 cm 'sek) ^ Prema tome treba 

 voda uajgornjih slojeva (do kojih 30 m dubljine) 3 mjeseca, da se sa južnoga 

 kraja pomakne do sjevernoga kraja istočne jadranske obale. U dubljini pak od 

 50 m provaljuje voda taj put u 6 mjeseci, a u dubljini od 100 m u 9 mjeseci*. 



Sva se ta opažanja i načela međutim odnose na otvoreno more, dok se o 

 njima za naše Zavalje malo što znade. Tek po koji podatak nalazimo kod L o- 

 r e n z a"" ili na našoj pomorskoj karti, i to samo za površinu. 



L o r e n z je na svojoj karti zabilježio smjer SE — ^NW na Malim i na 

 Prvićkim vratima (naša 3. i 41. stacijaj, a na Velim Vratima: NNE — SSW; u 

 tekstu pak navodi on tri podatka za brzinu struje na površini: među Cresom i 

 Krkom (naša 3. stacija) 79 cm/sek, kod Kraljevice (naša 32. stacija) 63 cm/sek, 

 i kod Martišnjice 51 cm/sek.*^ 



Na pomorskoj karti pak označene su ove struje: 



a) između Senja i Novoga teče struja prema NW brzinom od 1 mor. milje 

 na sat (= 52 cm/sek); 



b) kod Baga (naša 20. postaja) smjer se mijenja: jedamput prema NW, a onda 

 prema SE; svaki put ima struja brzinu od 1 pom. milje na sat (= 52 

 cm/sek); 



c) kod Silbe (naša 11. postaja) je smjer također dvostruk: NW na SE sa 

 brzinom od 0'6 mor. m. na sat (31 cm/sek) i SE na NW sa 03 mor. milje 

 (= 15 cm/sek); 



* Radnja je naknadno upotpunjena najnovijim podacima. 



^ I. Vossius: De motu marium, Hagae, 1663; str. 28, (citira g-a Kriimmel, 

 Handl)ucli d. Ozeanog-raphie, Stuttgart, lind. II, 1911; str. 626.). 



- K r ii m m e 1, o. c, str. 626. 



•^ A. Grund: Die VII. Terminfalirt 8. M. 8. „Najade". Mitteilungen der k. k. 

 o^eofi^raph. Gesellschaft, Wien, Bnd. 56 (1913); str. 171. 



* A. Grund: Die VI. Terminfahrt 8. M. 8. ..Najade". Mitteilungon der k. k. 

 geograph. Gesellschalt, Wien, Bnd. 55 (l'J12j; str. 646. 



^ j. R. Lorenz: Pln'sikalische Verlifiltuisse und Verteilung- (l«!r Organismen im 

 Quarnerischen Golfe. Wien, 1863. 



" 0. c, str. 138. Lorenzove sam podatke po staroj mjeri (FuIj i Faden) pretvorio 

 u cm/sek. 



