— 27 — 



d) na Velim Vratima (naša 35. staoija), pa dalje južnije između Crnoga Rta 

 (u Istri) i Zaglave (na Cresu), uz našu 36. staciju, teče struja sa NNE na 

 SSW brzinom od V2 ™or. m. na sat (= 27 cm/sek); 



e) za tijesno između Skarde i Premude zabilježen je smjer NE— SW sa 0*6 

 mor. milja brzine (31 cm/sek) i smjer SW — ^NE sa 0'5 mor. milja brzine 

 (= 27 cm/sek). 



Dvostruki smjerovi struje, koji su među sobom protivni, upućuju nas na 

 misao, da se na navedenim postajama ističe plima i osjeka, pa da one reguliraju 

 smjer. No čudno je svakako, što ovo morsko doba — po tim podacima — utječe 

 na smjer struja samo na nekim postajama, a ne svagdje u Zavalju. Izgleda po 

 tome, kao da se plima i osjeka svojom snagom ističe vrlo nejednako na poje- 

 dinim mjestima, pa da prema tome negdje utječe na smjer struje, a drugdje 

 ne utječe. 



Bio je L o r e n z^, koji je ustvrdio, da se u Zavalju javlja samo jedna 

 plima i jedna osjeka za vrijeme od 24 sata: „ . . . . nur eine Flut und eine Ebbe 

 iDinnen 24 Stunden". Tek je W. K e s s 1 i t z- nedavno (god. 1910.) dokazao na 

 osnovi mareograma Pule, da se Lorenzova tvrdnja odnosi samo na vrijeme kva- 

 dratura, a da se u doba sizigija ističu dvije plime i dvije osjeke. Kasnije je 

 (1913.) Kesslitz^ utvrdio ovu činjenicu za Rijeku, Bijeli rt i Zadar, a to 

 mogu da učinim i ja za Bakar. Na moju molbu postavio je g. N. Gerechts- 

 hammer, zapovjednik „Vile Velebita'', običnu vodomjeru uz lađu, pa mu zato 

 ovom zgodom izričem zahvalu. Mornari su pod njegovim nadzorom bilježili visinu 

 vode (u cm) od 5'* a. m. do 9'' p. m., a u vrijeme sizigija neprekidno dan i noć. 



Pogled na brojeve dne 14. i 29. aprila osvjedočava nas, da su tik dana bile 

 oštro izražene dvije visoke i dvije niske vode. No i dva do tri dana prije i po- 

 slije tih datuma razabiramo isti pojav, dakako u manjoj mjeri. Oko 7. i 23. aprila 

 — ■ i opet nekoliko dana prije i poslije toga — ma da nema noćnih opažanja dne 

 7. IV., vidi se jasno, da je razvijena samo jedna plima i jedna osjeka. 



Iz toga zaključujem, da i u Bakru u vrijeme sizigija (14. i 29. IV.) koinci- 

 dira val, što ga proizvodi Sunce, sa ralom, što ga stvara Mjesec, a da u vrijeme 

 kvadrature (7. i 23. IV.) ta dva vala interferiraju. 



No koincidencija navedenih valova ni u Bakru se ne podudara — uz obzir 

 na vrijeme — s kulminacijom Mjeseca. Na osnovi visina vode dne 14. i 15. aprila 

 pa dne 29. i 30. maja o. g. izračunao sam „lučko vrijeme", t. j. ono vrijeme, 

 koje prolazi od kulminacije Mjeseca do prve visoke vode, što slijedi iza kulmi- 

 nacije. 



Za određenje vremena (u desetinama sata), kad je bila najviša ili najniža 

 voda, upotrijebio sam običnu interpolacionu formulu*. 



Konvencionalno upotrebljavam — bez obzira na visinu u cm — oznaku I 

 za glavnu visoku vodu, koja slijedi odmah iza kulminacije; pred njom je 

 sekundarna niska voda n. a iza glavne visoke vode slijedi glavna niska voda V; 

 napokon se oko 6 sati poslije glavne niske vode ističe sekundama (sporedna) 

 visoka voda c. Te su različue visoke i niske vode bile ove : 



2 W. K e s s li t z : Das Gezeiteuphanomen iui Hafeu von Pola. S. A. aus d. Mit- 

 teilunj^-en aus d. Gebiete (les Seewesens, Pola UHO; str. G5. — GG. 



^ \V. K e s s 1 i t z : Dle Gezeitcn im Adriatlschmi Meere. H.-A. aus den Mitteilun^en 

 aus (I. Oebiete des Beewesens, Pola, IVill); str. y. 



^ Pobliže tom kod F. H p f n e r a : Die Gezeiten im Hafen von Triest. Sit- 

 zungsber. d. kais. Akad. d. Wiss.. \Vien, Mat.-Nat. Klasse, Bd. 122, Abt. lla; str. 29. 



