29 



U Bakru je bilo 



S obzirom na visinu (u cm) najviša je voda bila za mlađa 

 odmah iza gornje, a za uštapa tek iza donje kulminacije. 



Ova se pojava događa od polovine februara do polovine augusta, a baš u 

 to vrijeme padaju i naša posmatranja. Obrnuto je pak u narednoj polovini godine. 



Po opažanjima Gm. Sternecka^ god. 1907. (kroz pet mjeseci) lučko je 

 vrijeme variiralo na Rijeci između 8*3^ i 8'9'', a u Senju između 80^ i 85'^. Su- 

 deći po navedenom podatku, bilo je lučko vrijeme u Bakru blizu svojoj mini- 

 malnoj vrijednosti, tako da bi njegova poprečna godišnja vrijednost bila posve 

 jednaka vrijednosti za Rijeku, t. j. 85*', dok bi od vrijednosti za Senj (8''d^) bila 

 manja za 0"2''. 



U Bakru se dakle visoka voda javlja otprilike kao i na 

 Rijeci, a za kojib 12 minuta kasnije negoli u Senju. 



Po teoriji morala bi sporedna visoka voda (v) biti 12'4'' nakon glavne vi- 

 soke vode (V) u vrijeme sizigija. No to se događa samo u proljeće i jesen, kad 

 su mjesec i sunce u ekvatoru; u tim je dobama razlika V — v (što se tiče vre- 

 mena) vrlo malena, dok je u ljeti i zimi znatnija. No eto n. pr. 28. aprila 1907. 

 bila je razlika u Premudi -\-2'3^, u Lošinju 27. maja 1907.: -|- 29'', ma da ta 

 opažanja padaju u proljeće. Uopće je ta diferencija u našem Zavalju dosta 

 znatna. U Bakru je diferencija (V — v) iznosila 



dne 14. IV. 

 dne 29. IV. 



12-4''— 12-5^ - _ 01'' ( 6 min. 

 12-4''— 11-0^ = + 1-4'' (84 min.). 



U vrijeme mlađa, a u proljetnoj polovini godine, prodire II. visoka voda 

 (koja je ujedno i sekundarna, s obzirom na njezinu visinnj polaganije u Bakar 

 negoli II. visoka voda (koja je ujedno glavna) n vrijeme uštapa. 



Visina vala bila je 



dne 14. IV. n = 85 cm 



V = 117 cm 



dne 15. IV. iV = 7^ cm 



V = 108 cm 



niska vođa popr. = 83 cm 



visoka voda popr. = 113 cm 



A = 30 cm 



dne 29. IV. n -= o7 cm 



y z=z 99 eiii 



N = 87 cm 



V = 130 cm 



ni^ka voda popr. = 72 cm 



visi)ka voda popr. =^ 115 cm 



A =: 43 cm. 



Aritmetička je sredina ovdje 37 cm, a ta se vrijednost posve slaže pače 

 s reduciranim vrijednostima za Rijeku (38 cm) i za Senj (35 cm). 



^ Gm. R. Sterneck: Das Fortschroiten der Flut\velle im Adriatischen Meere. 

 Sitzungsber. d. kais. Akad. d. Wiss., Wien, Mat.-Nat.gKlasse,^Bnd. 117, Abt. Ila, 190H; 

 str. 44—45. 



