- 32 — 



Na 13. postaji izvedena su opažanja dne 18. maja 1914. iz jutra: 



brzina smjer 



u 5 m u 7h30'"a.m. — oko 270« (W) 



Lu6ko je vrijeme za ovu postaju otprilike 7'8^' ; prema Puli postoji dakle 

 diferencija od r3^\ Paraleliziranjem dobivamo za 13. postaju : 



Najniža voda bila je u Puli oko 8"8^, a na 13. postaji oko 7'5'^a. m. Baš u 

 to vrijeme padaju posmatranja u dubljinama od 5 i 30 m, gdje je smjer struje 

 bio E — W. Budući da „lučko" vrijeme nijie točno na minute, čini mi se, da se 

 u dubljini od 5 m orbitalno pomicanje vodenih čestica bilo već okrenulo u 

 7'^30'"a.m. Inače bi morao smjer struje u najgornjim slojevima, a u vrijeme 

 niske vode, biti otprilike SW. U 30 m već se opaža utjecaj plimine struje, a 

 pogotovu u 50 m dubljine, gdje se voda pomiče smjerom plime t. j. prama NW. 

 No i brzina vode stojala je pod utjecajem plime. U 30 m dubljine, kad je voda 

 bila niska, pa kad je nekoliko minuta iza toga tek počela bila plima, brzina je 

 bila manja (za 1 cm'sk) negoli u 50 m, jer se u ovoj dubljini, a u 7*^55'" a.m., 

 već razvila bila plima. 



Dne 18. maja 1914. bila je u Puli samo jedna niska (u 9''a.m.) i samo 

 jedna visoka voda (oko 5'4''p.m.); plima je dakle trajala 8'4 sata, a toliko i na 

 13. postaji. U vrijeme dakle od kojih 8'/? sati struje su se u raznim dubljinama 

 okrenule za 180" od smjera, što su ga imale u vrijeme niske vode. U svakoj 

 minuti (vremena) zakretale su se dakle za 2"8". 



Zanimljiv se slučaj desio sa meduzama na 19. postaji (Planinski kanal) 

 dne 18. maja 1914. U 4''56"'p.m. plivala je meduza otprilike u dubljini od 1 

 metra prema SE, a u 6''05™p.m. smo pak vidjeli, da jedna pliva prema WNW. 

 Poznato je da meduze plivaju smjerom struje (zookorente), pa da su one poradi 

 toga sigurni, živi podaci za određivanje smjera struje. Sudeći po skoro protivnom 

 smjeru, kojim su meduze plovile, a u razmaku od 1 sata, mora da se u to 

 vrijeme promijenio smjer struje. 



U Rabu je po R. Sternecku (ocu) lučko vrijeme 8"2'^ ; u Planinskom 

 kanalu bit će ono svakako veće, ako se uzme, da voda u vrijeme plime ulazi 

 u nj kroz paška vrata. Za 19. postaju uzimam kao „lučko" vrijeme oko 8'4^ i na 

 toj osnovi prenosim na nju sve visine vode, koje su u to doba zabilježene u Puli. 

 Budući da je u Puli lučko vrijeme (po W. Kesslitzu) 91'^, onda je diferen- 

 cija među 19. postajom i Pulom oko 07'^, t. j. visoka (odnosno: niska) voda na 

 19. postaji javlja se za koje 42™ (= 07*') ranije negoli u Puli. Prema tome je 

 bila 



u Puli na 19. post. visina vode (u Puli) 



u 4*'p.m. = u 3**18"'p. m. 118 cm plima 



u 5^ „ = u 4*^18'" „ 124 „ „ 



u 6>' „ = u 5*^18™ „ 125 „ visoka voda 



u 7'' „ = u 6»'18'n „ 122 „ osjeka. 



