Fauna hrvatskih pećina (spilja). II. 



(Fauna caTernarum Croatiae, II). 



Primljeno u sjednici razreda matematičko-prirodoslovnoga Jugoslavenske akademije 



znanosti i umjetnosti dne !). jula 1U15. 



Napisao dr. August Langhoffrr. 



x\. Opći (lio. 



Uvod. 



Faunistički materijal, koji smo sabrali u hrvatskim spiljama ja i oekoja 

 gospoda, koja su mi ljubazno bila na pomoći, pa i ono, što sam našao u stru- 

 kovnoj literaturi pogledom na faunu naših spilja za godine 1911., 1912. i 1913. 

 zajedno s nekim ispravcima i dopunjcima, priopćujem evo u ovome drugome 

 dijelu svojih istraživanja o spiljama^ 



Novčanom potporom Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti bilo mi 

 je olakoćeno u godinama 19] 2. i 1913., da faunističkome istraživanju spilja pri- 

 klonim više pažnje ^ 



Tko je bio samo u kojoj našoj spilji, razumjet će, da sam samo izuzetno i 

 to u poznate mi spilje zalazio sam. 



U društvu zagrebačkih naših koleopterologa i to pod vodstvom oduševlje- 

 noga istraživaoca naših spilja V. S t i 1 1 e r a, natkontrolora kr. ug. drž. željeznica 

 uza c. i kr. satnika R. pl. W e i n g a r t n e r a, te prof. I. Hochetlingera, 

 koji se s lijepim uspjehom bave faunom naših kornjaša, posjetio sam početkom 

 lipnja 1912. u okolini Lokava spilju Ledenicu, pa smo tom zgodom zašli i u 

 novu spilju ..Lipu". 



Iza toga pošao sam s drom. E. Rosslerom i njegovim asistentom J. 

 Plančićem u okolinu Tounja, gdje smo marljivo sabirali u ovim spiljama: 

 Ledenička, Cerićka, Spilja kod mosta, Matešićeva, Kukaca, Tounjčica, Robatinka, 

 Hajdučka i Gugečka. Izdašnoj pomoći i spretnosti gg. Rosslera i Plančića zahva- 

 ljujem povoljan resultat toga istraživanja, koje je trajalo nekoliko dana. Koncem 

 lipnja 1912. bio sam opet s istim drugovima u okolini Ivanca, gdje smo sabirali 

 u ovim spiljama: Velika pećina kod Velikog Goranca, kod Klenovca u spiljama : 

 Repnjak, Kralji i Skočmen, pa kod Voće u spilji Vindija. 



^ Gl. I. dio u Radu, knj. 193. (1912.), str, 339.-364. 



' U I. dijelu ove moje radnje bio sara pristao $ obzirom na autoritativnu filološku 

 i/javu na izraz „pećina", ali me je iskustvo naučilo, da se spilje često (ako i ne svagda) 

 označuju nazivljem pećina, no da mnoge pećine nijesu spilje. Filološki pri- 

 govor, da je „spilja" ispravniji oblik, nego li „špilja", mislim da bi mogao popu- 

 stiti tome potonjem obliku, koji je dugom uporabom stekao pravo za dalji i stalni 

 opstanak. 



