-^ 4 — 



V 



Godine 1913. sabirao sam sa muzejskim asistentom Z. Kovačevicem 

 u okolini slunjskoj u spiljama bliže i dalje okolice i to : u Matešićevoj i Kova- 

 čevićevoj, koje sam po dva puta obasao i to drugi put zato, da poberem ono, 

 što je došlo na izloženu meku. Zatim smo obašli ove spilje : Mlađenovu, Veliku 

 pećinu, pećinu Zečev varoš, Ćuruviju i Burnjak. Iza toga pošli smo u Mačvu, 

 gdje smo sabirali u spiljama: Krunić, Vidova, Sereška, Medeni dol, a bili smo i 

 kod Stoliue, gdje smo našli ulaz zatrpan kamenjem. 



Bio sam opetovano i u spilji Zurenšćak kod Bizeka u zagrebačkoj okolini. 



Weingartner je sabirao u Vražić-spilji kod Barilovića i u spilji Zu- 

 renšćak. 



Hochetlinger je obašao niz spilja, među njima i velik dio ličkih spilja, 

 koje ovdje navodim. 



Svoj trojici pomenute gospode : Stilleru, "VVeingartneru i Hoch- 

 etlingeru zahvalan sam za materijal, predan našem muzeju, kao i za podatke, 

 koje po njima navodim. 



Stiller je publicirao resultate svojih istraživanja oko faune hrvatskih 

 spilja u časopisu Deutsche entomologische Zeitschrift i to : god. 1911. Ledenicu 

 kod Lokava i Gugečku kodTounja; god. 1912. Muževu hižicu kod Skrada; god. 

 1913. spilju Pustinju kod Delnica, a god. 1914. spilju Bezimenu kod Josipđola, 

 koju tu spominjem u svezi s podacima za predašnje godine. 



Hochetlinger je češćim svojim posjetima u spilji Zurenšćak pribrao 

 zanimljiv materijal za tu spilju, pa ga već pripravlja za štampu, a sprema se, da 

 priopći resultate svojih istraživanja i o drugim našim spiljama. 



Vrsni poznavalac kornjaša, koji se mnogo bavi proučavanjem spiljskih kor- 

 njaša, dr. Jos. M u 1 1 e r u Trstu, izdao je temeljito djelo o Trechusima ; tom je 

 zgodom pomno sabrao i podrobno izradio materijal o tome predmetu ; mnoge 

 njegove podatke navodim i ja. 



Prof. U. Girometta u Spljetu istražio je uz pomoć svoga druga dra. R. 

 Bujasa i učenika srednjoškolaca hvalevrijednim nastojanjem niz dalmatinskih 

 spilja, pa je svoje resultate priopćio u programima svoga zavoda, a prijazno se 

 sjetio s nekim tipičkim kornjašima i našega muzeja. Njegove faunističke podatke 

 o spiljama preuzeo sam i ja u ovoj radnji. 



U mjesecu studenom 1911. pretražili su prof. Rossler, inžinir Peupel- 

 mann i asistent Plančić nekoje spilje u okolišu Ogulina u faunističkom po- 

 gledu. tome navodim podatke oznakom : Rossler i drugovi. 

 • Asistent Plančić donio mi je faunističkoga materijala iz spilje Medvedice 

 i iz spilja okoliša Lokvarskoga, kuda je pratio prof. Poljaka na njegovu pro- 

 učavanju spilja. 



Prof. Rossler donio mi je faunističkoga materijala iz spilja okoliša Kar- 

 lovačkoga prigodom speleoloških studija s prof. Poljakom. 



Prof. Poljak donio mi je faunističkoga materijala iz spilja na Plitvičkim 

 jezerima, iz Rakovice i iz nekih ličkih spilja. 



Asistent Z. Kovačevi ć donio mi je spiljskih člankonožaca iz okoliša 

 slunjskoga i senjskoga. 



Za pomoć oko determiniranja zahvalan sam c. i kr. štopskom nadliječuiku 

 dru. L A. Wagneru u Diemlachu, koji je prigodom požrtvovne revizije muzej- 

 skih puževa revidirao i spiljske, dalje vrsnom poznavaocu kornjaša carskom sa- 

 vjetniku Edm. Reitteru u Paskau-u, te za istraživanje balkanskih spilja zasluž- 

 nom čuvaru moravskoga zemaljskoga muzeja dru. K. Absolonu u Brnu. 



Svima, koji su mi pomogli, izričem na ovome mjestu srdačnu zahvalu 



Primjedbe o spiljama. 



Reći ću nešto o spiljama, u kojima sam sabirao, jer svaka ima svoje oso- 

 bine, s kojima je više puta u svezi i život u spiljama. 



Zurenšćak kod Bizeka u zagrebačkoj okolini ima ulaz u dolini. Preko 

 kamenja dolazi se dolje u dvoranu, gdje se mogu naći muhe, kornjaši i stonoge. 

 Odavle vodi prema gore hodnik sa zavojima; prema kraju ima mnogo šišmiša 

 na svodu. 



