— 5 — 



Le denica-spilja opisana od profesora J. Poljaka', ima uz hodnik na rubu 

 dvorane kornjaša, i stonoga. Blizu ulaza na svodu našao sam skakavaca. 



Lipa, opisana također od Poljaka, velika spilja sa lijepim sigastim tvore- 

 vinama, ima odmah na ulazu skakavaca, a malo dalje našao sam bijelih stonoga 

 i babura. 



Ledenička pećina kod Tounja ima širok, prostran i udoban ulaz, a 

 spušta se koso dolje. Već na ulazu dolaze kornjaši i gujavice, a ima i dosta bijelih 

 stonoga. Iz dvorane izlaze 3 hodnika: lijevi, srednji i desni. U srednjemu sam 

 našao Astagobiusa na kostima; izdašniji je bio lijevi hodnik, koji je mjestimice 

 širok, a mjestimice takov, da se čovjek mora potrbuške provlačiti. 



Cerićka pećina blizu Rebrović-sela (kako vele prozvana je tako zato, 

 što je tu nekada bio cerik) nema velik ulaz, ali se raširuje u dvoranu s nastav- 

 kom : ravnim kratkim hodnikom na desno i lijevim oduljim ali u većem dijelu 

 niskim hodnikom. 



Pećina je kod mosta malena; protječe je potočić u kojem ima puževa 

 Liimnaea. Tu je u zakutku hodnika (u malenoj spilji) našao Plančić više komada 

 praznih kućica puža Campijlaea, koje su izgledale izgrižene. 



Matešićeva pećina podalje od mosta čini oveću dvoranu, kroz koju 

 povremeno teče voda. Na dnu je bilo malenih mlaka s račićima. Iz dvorane vodi 

 uzak otvor u uski hodnik; dalje se dolazi do dubljega jezerca, a iza njega se 

 čuje klokot vode. Rossler i Plančić mogli su doći do jezerca teškom mukom samo 

 potrbuške. 



Kukaca na kraju doline, kojom prolazi potok, ima niski ulaz, koji vodi 

 u malen ali ovisok prostor; u ovome je bilo dosta životinja: pauka, osica, mu- 

 šica, kornjaša i stonoga. 



T o u n j č i c a ima kraj svog ulaza pod zemlju sa strane hodnik s malenom 

 spiljom, gdje smo našli šišmiša, a na podu među izmetinama kornjaša; bilo je i 

 muha te skakavaca. 



Robatinka^ u Krpelju Čini veliku, visoku i široku dvoranu, koja se 

 spušta koso dolje ; na desno vodi sve uži hodnik. Posve dolje u zemlji imaju 

 stan lisice. Našao sam mrežokrilca, pauka, komarca i skakavca. 



Hajdučka kod Bistraca prostrana je, ovisoka i široka dvorana. Dosta 

 duboko našao sam puža Clausilia a inače smo našli kornjaša, mrežokrilca, pauka, 

 nilca i beskrilca. 



Gugečka uza željezničku prugu oširoka je dvorana, koja se razdvaja. U 

 jezercu dolje bilo je račića; inače sam našao samo bijelu stonogu. 



Velika pećina kod Velikog Goranca ima za ulaz širok svod ; dosta 

 velika i visoka dvorana vodi desno u drugu, tamnu dvoranu. Našao sam tu kosti 

 šišmiša, pa babure, muhe i komarce, kornjaše, mrežokrilce, skakavce, beskrilce 

 i osice, a zavukla se ovamo duboko u tamu čak i žaba krastača. 



Repnjak-spilja kod Klenovnika ima uski prolaz; protječe je potočić, 

 u kojem ima puževa (Limnaea peregra). Dok sam ja u polutamnim i tamnim za- 

 kucima sabirao životinje, uspjelo je prof. Rossleru s asistentom Plančićem prijeći 

 preko jezerca; obojica su došla u dulji hodnik, pa su odanle donijela raznolič- 

 noga životinjskoga materijala. 



Kod kuća Kralji upozorio nas je vodić na jamu, zavaljenu velikim kamenom. 

 Iz te jame izišla je ženka, a brzo za njom i mužjak skakavca Troglophilus. 



Skočmen-spilj a ili kako je još zovu „zdenac pri ciglaru", ima dvoranu 

 i uski hodnik ; dnom prolazi potočić. Bilo je tu puževa, stonoga, pauka i kukaca. 



Vindija kod Voće ima prostranu dvoranu s izbočinom na desno. Našli 

 smo tu lubanju šišmiša, a inače još babura, stonoga i različnih kukaca. Na svodu 

 ulaza bilo je puževa, koji su se ovamo povukli. 



U bližoj i daljoj okolini Slunja dolaze ove spilje : 



Matešić-pećina. Njome prolazi potok, koji je od kiša u onim danima 

 bio nabujao i tako spriječio točnije pretraživanje velike dvorane; samo desno i 

 lijevo bila su pristupna neka mjesta s račićima i kornjašima; preletio je i gđje- 

 koji šišmiš, no nije mi uspjelo nijednoga uhvatiti. 



i Poljak: Pećine hrvatskoga krša, I., Prir. istraž. Hrv. i 81av., sv. 1. (1913.), str. 39. 

 '^ Čuo sam da se tako zove spilja, koju Hire u svome Zemljopisu zove: Rabatiaka. 



